212 IRODALMI ISMERTETŐ • 



s a fajoknak specziálisan nálunk szokásos szétforgácsolására gondolunk. 

 Ez korántsem lehet esetleges hibák mentsége, mert a hibákért mindig a szerző 

 felelős ; csak a dolgozat természetének megvilágítására hozom fel, 

 a mit leghívebben különben az a körülmény is megvilágít, hogy 

 D e g e n Á., a fentiek szerint, még kritikai ismertetésében is több 

 durva hibát követett el. Ezek közül egyet, a Garagana digitata-rsi 

 vonatkozót, igyekezett lapja 1912. évi folyamának 225. oldalán korri- 

 gálni, de a korrekczió is hibás, mert igaz ugyan, hogy ezt a növényt 

 a lassanként tisztázódottak szerint a C. frutex elnevezés illeti meg, 

 de Degen ^.-nak az az önkiigazítása, hogy a C. digitafa név valami 

 nagyon elavult volna, nem állja meg helyét, mert egy olyan nevet, 

 amelyet pl. még az Engler Natürliche Pflanzenfamilien-jének monog- 

 ráfusa használ, nem lehet teljesen elavultnak deklarálni. 



Mindezeket összefoglalva, dolgozatom adatainak egységes és 

 átgondolt figyelembevétele mellett az eredményeket és növényföldrajzi 

 beosztásomat teljes mértékben fenntartom. Ezen Degen Á. sem igen 

 változtat ismertetésében. Nem maradnak ugyan el abban az általános 

 érvényre törekvő megjegyzések sem, ezek azonban igen kétes jelen- 

 tőségűek, így az Alföld flóráját egyszer a hegyekből (82. old.), más- 

 kor az orosz pusztákról, a völgyek mentén vezeti le (85., 86. old.) ; 

 a fejlődéstörténetet ,Jelszó''-nak tekinti (89. old.), de azért egy más 

 helyen (82. old.) mégis a hegyvidéki flóra fejlődéstörténetében keresi 

 a növény földrajzi kérdések megoldásának kulcsát stb. 



Ezeken kívül Degen Á. ismertetésének 85. oldalán a Prut 

 helyett a Dnjepr vagy (!) a Don folyót jelöli ki flórahatár gyanánt. 

 Wagner J. pedig (1. e füzet 222. old.) a Kárpátok hegyián czát, 

 mert — s ebben mindketten egyetértenek — a Prut folyó síkságon 

 és dombok között haladva nem lehet flóraválaszték. Azzal, ho gy éles 

 flóraválasztékról a Prut környékén nem lehet szó, sem Degen Á., 

 sem Wagner J. nem mond mást, mint ami dolgozatom 577. olda- 

 lán világosan ki van fejezve. Ha ennek daczára is a Prut folyó kör- 

 nyékét tartom legalkalmasabbnak flórahatárul, annak az az alapja, 

 hogy a szomszédos területeknek : innenfelől Moldovának és a romá- 

 niai Dunamentének, túlfelöl Besszarábiának és még inkább a chersoni 

 iíormányzóságnak, meg a tauri pusztáknak a Pruttól távolodva lénye- 

 gesen eltérő flórája van, a mi egyik irányban az Alföld felé, másik 

 irányban a délorosz puszták zöme felé hovatovább fokozódik. Ebben, 

 úgy tudom egyetértenek velem a helyi flórákkal jól ismerős orosz 

 botanikusok is. Dolgozatomra vonatkozólag az ő részükről csak az a 

 kérdés merült fel (talán már nyomtatásban is), hogy nem volna-e 

 megfelelőbb, flórahatárnak a keleti vízválasztó helyett, a nyugati víz- 

 választó, t. i. a Prut és Szeret közötti. Hogy a messze keleten van 

 egy flórahatár, abban igaza van Degen Á.-nak : sőt egymásután 

 kettő is. Ez azonban más lapra tartozik. 



A Kárpátok gerincze, s általában a mi keleti politikai határunk 

 nem lehet semminemű, még alsóbbrendű flórahatár sem. 



Az alsóbbrendű határ a Kárpátok keleti végső dombsorain 

 vonható, körülbelül a térképemen vont vonalon. Az e közt és a Prut 



