220 SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 



Az előadótól hallott magyarázatot helyesnek vagy legalább is igen 

 valószínűnek tartja, mert az orgona ezen nyári megrágása és például a 

 gyümölcsfák tavaszi megrágásának egybevetése az előadó felfogását támo- 

 gatja. A tavaszi rágás ugyanis akkor éri a gyümölcsfát, a mikor éppen haj- 

 tani kezd, vagy éppen hajt és nem jut hozzá, hogy e rágás és a második 

 (utólagos) hajtás között valamely újabb asszimilált termékre, mint tartalékra, 

 szert tegyen. Ha az ilyen, tavasszal, hernyótól vagy cserebogártól megrágott 

 gyümölcsfa május vége felé, vagy június elején ki is hajt, az csak az élet- 

 ben való megmaradáshoz szükséges szervét, a levelét fejleszti ki, 8 ebben 

 az asszimilált termékeknek csak az a maradéka lehet segítségére, a mely 

 a tavaszszal első ízben kihajtott, de elrágott levél és virág után még meg- 

 van. Az orgona most haUott esete nem ilyen. Ez tavaszszal rendesen virágzott 

 és kihajtott. A rágás csak későn érte, június végén, a kőrisbogár rágásá- 

 nak rendes idejében. Az orgonának tehát mintegy két hónapja volt, hogy 

 levelének asszimiláló munkáját a maga részére kihasználhassa és lehetett 

 annyi tartaléka, hogj^ belőle az utóhajtáskor ne csak levelet, hanem újabb 

 virágzatot is fejlesszen. 



Valószínűnek tartja, hogy az orgona levelének június végén való 

 mesterséges eltávolításával szintén elő lehetne idézni második virágzást. De 

 ezt a levélfosztást a bogárrágás módjára kellene elvégezni : azaz, nem 

 egy napon és nem egyszerre kellene a levélzetet eltávolítani, hanem lassan 

 és fokozatosan, még pedig a legfelsőbb s a legzsengébb leveleken kezdve 

 úgy, hogy az illető bokor 14—20 nap múlva olyan legyen, mint a bogár- 

 rágta, azaz a levelekből csak a nyél és itt-ott egy kis lemezdarab is marad- 

 jon az ágakon. 



F u c s k ó M. is azon a véleményen van, hogy a másodszori virág- 

 zást mesterségesen is előállíthatjuk, ha a leveleket a kellő időben letépjük, 

 vagy ha a még növekvő hajtásokat visszavágjuk. A virágok kifejlődésének 

 három feltétele van ; 1. hogy a rügyben már a beavatkozás előtt meglegye- 

 nek a virágok kezdeményei. 2. hogy a hajtás elegendő tartaléktápanyaggal 

 rendelkezzék és 3. hogy a beavatkozás még a nyári élénk növekedési idő- 

 szakban történjék. Ilyen kísérleteket nagy számmal végzett Morus-on és 

 Broussonetián. Azok a Morus_ példányok, a melyeknek levelét a selyem- 

 hernyó etetésére letépik, újra kihajtanak és virágoznak. 



P a á 1 Á. szerint az orgona másodszori virágzásának oka nemcsak az 

 anyagforgalmi viszonyok megváltozása lehet. Okul tekinthetjük azt is, hogy 

 a lomb hirtelen elpusztulása ingerként hat a virágfakadásra, mert bizonyos,^ a 

 hogy az a növény ingeréletében erős zavarokat idéz elő. Az anyagforgalmi 

 viszonyok megváltozásában minden esetre az együttjáró íizikális-kémiai jelen- 

 ségeknek is nagy szerepük van. Másrészt a kedvezőtlen viszonyok is elő- 

 segítik a szaporodási szervek kifejlődését, a mire különösen az állattanból 

 lehetne sok példát felsorolni. 



Mágocsy-Dietz S. az eddig hangoztatott magyarázatokat elfo- 

 gadhatónak tartja. A jelenség csak úgy jöhetett létre, hogy a virágkezde- 

 mények már előzetesen kialakultak vagy kialakulóban voltak, a mikor a 

 levelek lerágása bekövetkezett. Fás növényeinken, első virágzásuk befejezte 

 után — a legtöbb esetben — már megkezdődik a virágkezdemények kialaku- 

 lása. Az orgona itt tárgyalt esetében a virágkezdemények kialakulása be i& 



