SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK 225 



hazánkban. Ez a T. austriacum Palla (= T. „caespitosum"), melyet 

 Szepesváralja közelében (Baldóczon és Sivabradán) Hazslinszky és 

 Kalchbrenner gyűjtött. A T. alpinum előkerült a Magas-Tátrából is, 

 a hol Scherffel Aurél találta a Nagytarpataki völgyben. 



Majd bemutatja az északamerikai Scirpus atrovirens Muh 1-nak 

 azt a példányát, melyet 1879-ben S t e i n i t z gyűjtött a budapesti Angyal- 

 földön, a hol azóta bizonyára kiveszett. Steinitz példánya a Magyar N. 

 Múzeum gyűjteményében van. Középeurópából H ö c k csak Mannheim és 

 Goldap mellől közli, az 1892. és 1909. évből. 



T u z s n J. az Eriophorum alpinum dunántúli előfordulását érdekes 

 alpesi reliktumnak tartja. A Trichophorum génuszról az a véleménye, hogy 

 az az Eriophorumnak algénusza is lehet, illetőleg gondosan elbirálandónak 

 tartja, hogy vájjon indokolt-e az egymáshoz átmenetesen kapcsolódó Scirpus 

 és Eriophorum génusz közé egy harmadikat közbeiktatni. 



Jávorka S. a mellett érvel, hogy a Trichophorum különválasztandó 

 az Eriophorumtól. 



4. BlattnyT. „ Ujabb adatok a Syringa Josikaea elterjedéséhez" 

 ez. dolgozatát Thaisz L. terjeszti elő. (Megjelenik.) 



T h a i s z L. hozzáfűzi, hogy ő a Syringa Josikaea 35 termőhelyét 

 ismeri. Ujabban megtalálta Galicziában is a Strij folyó völgyében. Karls- 

 dorf község mellett, két ponton. 



5. P a á 1 A. „A sötétben képződő chlorophyllról tart előadást. Az 

 eddigi vizsgálatok eredményeinek összeállításából az látszik, hogy az 

 alsóbb rendű növényeknél (algák, mohok és a Pteridophyták nagy része) a 

 chlorophyll sötétben is képződhetik, a Pteridophyták más részénél és a 

 Gymnospermák egy részénél ez a lehetőség korlátoltabb, mig végre a leg- 

 felsőbb rendűeknél (Cycadeae, Angiospermae) a chlorophyll általában csak 

 a fény hatására képződik. A fény tehát nem általánosan szükséges fizio- 

 lógiai kelléke a chlorophyll képződésének. A sötétben képződött chlorophyll 

 azonban kárba vész, mert az asszimiláczióhoz fény kell. A felsőbb rendű 

 növényeknek az a tulajdonsága, hogy a chlorophyll csak világosságon 

 képződik, alkalmazkodásnak tűnik fel, mint biztosíték a hasznavehetetlen 

 chlorophyll képződése ellen. Másrészt pedig ugyancsak a felsőbb rendűeknél 

 a chlorophyll képződése nagyon közel áll az ingerfolyamatokhoz. Ez a 

 sajátság választja el egymástól azokat a növényeket, a melyeknél a sötétben, 

 is képződik a chlorophyll, azoktól, a melyeknél csak világosságon képződik. 



Mágocsy-Dietz S. az ingereknek a chlorophyll képződésénél 

 nagy jelentőséget tulajdonit. Megvizsgálván a Thecaphora gombától meg- 

 támadott Convolvulus arvensis magvát, abban a szikíeveleket zöld szinűeknek 

 találta. Ez a zöld festék azonban nem egészen azonos azzal, a melyik a 

 napfény hatására keletkezik. Mások is ilyen eredményre jutottak. Bár mind- 

 két zöld festék chloroplasthoz van kötve, kérdés, tud-e az inger folytáa 

 keletkezett chlorophyll asszimilálni? Pinczében, teljes sötétségben is kelet- 

 kezhetik chlorophyll. Ezt bizonyítja az a tény, hogy ilyen helyen zöld 

 moszatsejteket talált. A pincze sötétsége olyan volt, hogy a fényérza 

 papiros fél óra alatt sem változott. 



Schilberszky K. is azon a véleményen van, hogy a chlorophyll 

 képződéséhez inger is kell. Ezt bizonyítják például azok a keresztesvirágá 



