HOLLÓS LÁSZLÓ »MAGYARORSZÁG GASTríROMYCESEI« . 7 



nyilvánult az az óhajtás, vajha sikerülne magyar szakembernek ezt a minden 

 ízében magyar munkáját honi eszközökkel megjelentetni. 



A Magyar Tudományos Akadémia áldozatkészsége és bőkezűsége tette 

 lehetővé, hogy a Franklin-Társulat nem annyira üzleti érdekből, mint inkább 

 becsvágyból a mai napra a munka megjelenését lehetővé tette, a mire a 

 munka körülményes elkészítése, a képek kívánta gondos kivitele miatt éppen 

 két esztendőre volt szükség ; aránylag hosszú ahhoz az időhöz képest, 

 a melyre Holló s-nak volt szüksége, hogy tanulmányait bevégezhesse és a 

 munkát véglegesen elkészíthesse. A hosszú idő azonban megtermé a maga 

 gyümölcsét, mert méltóan jelent meg az írójához, kiadójához és pártfogójához. 



Hollós munkája folio-alakban, 25 nyomtatott ívet teszen ki. 



Előszavában (1— 8-ik old.) vázolja a munka létrejöttének módját és azo- 

 kat a nehézségeket, melyekkel munkája közben meg kellett küzdenie. Az 1895-ik 

 évben kapott megbízatás folytán Kecskemét növényzetét ismerteti, a melynek 

 előmunkálatai közben a gombákra vonatkozólag Hazslinszky tanácsát 

 kéri, a ki lelkesen buzdítja, hogy a gombákkal behatóan foglalkozzék. A 

 nagy Magyar-Alföld pöffeteg-félékben való gazdagsága bírja rá, hogy első sor- 

 ban ezekkel foglalkozzék és már 1897-ben annyira jut foglalkozásában, hogy 

 a Gasteromyci's-ek monográfiájának megírását veheti tervbe. Öt évet szán erre 

 a munkára és az öt év leteltével el is készül munkájával. 



A magyarországi Gasteromyces-tk megírására buzdítja az is, hogy sok 

 olyan fajt talált, melyek az orosz pusztákról vagy Algírból ismeretesek, hogy 

 eme csoport számos tagjának csudálatos — sokszor megkapó — bizarr 

 formája felköltötte figyelmét. 



Megbirkózik munkája folyamán ama nehézségekkel, melyeket a rossz 

 rajzok vagy rajz híján közölt adatok okoznak, és a melyeket az újabb idő- 

 ben nem nagy lelkiismeretességről tanúskodó sok új rossz faj irodalmi közlése, 

 vagy a gyűjteményekben és exsiccata-kban rosszul meghatározott példák köz- 

 lése okozott. 



Legyőzi ezeket egyrészt az eredeti példák fölkeresésével, másrészt az 

 egy fajnak nagy számú példákban való gyűjtésével, továbbá a mikroszkóp 

 használatával, végre kételkedéssel párosult lelkiismeretes és erős kritikai érzék- 

 ről tanúskodó munkabírásával. 



Egybegyűjti anyagát a Kárpátoktól a Dráva — Dunáig, de különösen az 

 Alföld széles terén, használja a hazai és a közelebb eső külföldi gyűjtemé- 

 nyeket és könyvtárakat, de e mellett a különleges irodalomból egész könyv- 

 tárat szerez be, négyezer korona költséggel. 



A közreadott monográfiájában csak azokat a fajokat sorolja elő, a 

 melyeket látott, a puszta irodalmi adatokat nem használja fel. Hogy H a z s- 

 11 n s z k y-nak 1875-ik évben megjelent »Magyarhon hasgoinbái« után mégis 

 e csoporttal foglalkozik — mentségül említi azt a körülményt, hogy míg 

 Hazslinszky csak mintegy negyven jó fajt ír le, addig ő hazánkból 

 száznál több Gasleroniyces-t ismer, és hogy Hazslinszky munkája egyet- 

 len kép nélkül jelent meg, » pedig a jó ábra többet ér a legalaposabb 

 leírásnál és a fölismerést, a meghatározást fölötte megkönnyíti«. 



