12 HOLLÓS LÁSZLÓ »MAGYAROKSZÁG GASTEU0MYCES1£I«. 



azért, hogy előnyeit kimutassam, hogy minden részének lelkiismeretes fel- 

 dolgozását és tudományos becsét kiemeljem és hogy rámutassak arra, hogy 

 íme hiábavaló a középiskolák tanárainak az az általános panaszos mentsége, hogy 

 vidéken nem lehet tudományosan dolgozni. íme Hollós megmutatta, hogy 

 nemcsak hogy lehet dolgozni, hanem e mellett lehet nevezeteset és nagyérdeműt 

 alkotni, mely hívatva van nemcsak a magyar irodalomban, de az egész 

 világirodalomban számot tenni, a mire mi csak önérzetes örömmel és büszke- 

 séggel mutathatunk rá azzal az óhajtással, hogy vajha Hollós szép példája 

 másokat is hasonló munkára késztetne, a mint ő azt előszavának záró sza- 

 vaiban kívánja, melyek nemcsak a munkát, de magát a szerzőt is szépen 

 jellemzik, miértis ismertetésem végeztével közlésüket helyen valóknak látom : 

 »Tiszta idealizmus, hazám és a természet szeretete által lelkesítve, minden 

 anyagi haszon reménye nélkül, öt éven át összes szabad időmben ennek a 

 munkának éltem, melyet most azon óhajtással bocsátok közre, bárcsak fiata- 

 labb, jobb erők hasonló ügyszeretettel írnák meg a többi hazai gomba- 

 csoportok monográfiáját és járulnának ahhoz a munkához, melylyel hazánkat 

 természetrajzi tekintetben megismertetni törekszünk.* 



Filarszky Nándor: Magyarország moszatai.* 



Magyarország ezeréves fennállásának emlékére a k. m. Természet- 

 tudományi Társulat kiadta »A magyar birodalom állatvilága* czímü művet, 

 vagyis a magyar birodalomból addig ismert állatok rendszeres lajstromát. 



E helyen többször hangzott el az a mondhatnám közös óhajtás, vajha 

 botanikusaink is szövetkeznének hasonló munkára. Ez az óhajtás különben 

 nem is újabb keletű, kifejezte ezt már Sadler József is, sőt ő nagyobb 

 szabású munkának a kiadására is gondolt, tervezetet is készített egy Láng, 

 Rochel és Frivaldszky társaságában kiadandó természetrajzi műről, 

 mely Magyarországnak növénytani, állattani és ásványtani kincseinek elő- 

 sorolását, leírását és ábrázolását foglalta volna magában (M. N. Múzeum 

 növénytani osztályának kézirattára 97. sz.) ; Sadler meg is kezdette munkáját 

 akképpen, hogy az addig ismert és megjelent növénytani dolgozatokban 

 említett, valamint Magyarországban talált növényfajokat, továbbá az ő idejében 

 élt botanikusoknak a gyűjtéseit, nemkülönben a kezéhez került különböző 

 származású régebbi növénygyűjtemények tartalmát külön összeíratta, hogy ezek 

 alapján a tervbe vett munkát elkészíthesse ; sajnos azonban, csak eddig jut- 

 hatott. Az egybegyűjtött, nagyobbára puszta növénynevekből álló, betűrendes 

 enumerácziókat tartalmazó elenchus-ok, index-ek, Verzeichnisse, jegj'^zékek 

 az utókorra visszamaradtak ugyan, — külön csomagban rendezve megvannak a 

 M. N. Múzeum növénytani osztályának kézirattárában, — de sem a Magyar- 



* Felolvasta a szerző a növénytani szakosztálynak 1904. évi fehruárius 10-iki 



(lüO-udik) ülésén. 



