x\[AGYARORSZÁG MOSZATAI. 13 



országon termő növények egységes enumerácziója, sem Magyarország llórája 

 és még kevésbé a tervezett nagyszabású magyar természetrajzi mű, mely 

 mind a három rendbeli természetrajzi tárgyakat felölelné, mindeddig nem látott 

 napvilágot. 



Tisztelt szakosztály! A mai 100-adik botanikai szakűlésünk alkalmából 

 » Magyarország moszatai« czímén ennek az imént vázolt régi tervnek a megvalósí- 

 tásához készült első fejezetéről szerencsés vagyok röviden beszámolhatni. 

 Dolgozatom tárgya az eddig ismeretes magyarországi moszatok rendszeres 

 elősorolása ; ebből ezúttal csak a következőket, a végeredményeket emlí- 

 tem meg. 



A rendelkezésemre levő és hozzáférhető hazai, valamint hazánkra vonat- 

 kozó idegen algológiai irodalmat hosszabb idő óta mind átkutattam és össze- 

 jegyeztem ; e források száma meghaladja a 200-at. Az eme forrásokban talált 

 algológiai adatok felülmúlják a GOOO-et. Emez adatoknak a rendszeres, lehetőleg 

 kritikus összeállítása a következőket eredményezte : 



Találtatott és elősoroltatott eddig Magyarországból több mint 2500 faj, 

 továbbá 600-nál több változat (varietas) és alak (forma), melyek összesen 

 500 génuszba tartoznak. 



Cyanophyceae-hől ismeretes 

 Diatomophyceae-hő\ » 

 ChJorophyceae-hői 

 Phaeophyceae-hől 

 Rhodophyceae-hől 



236 faj és 48 var. és f. 50 génuszból, 



747 >^ » 246 » » » 71 » 



869 » ;> 264 » » » 219 » 



47 » » 5 » » » 18 » 



166 » » 6 » » » 76 » 



Összesen . . 2065 faj és 569 var. és f. 434 génuszból. 



» 

 » 

 » 



A Diatomophyceae föntebbi számaiban a fosszil Bacillariaceae-YQ vonat- 

 kozó adatokat nem vettem figyelembe, bár ezeket is mind összeírtam. De még 

 így is a Diatomophyceae-VQ esik a legtöbb adat, körükből pedig a Naviciila 

 génusz az, mely nálunk is a legelterjedtebb, mert 500-nál több adat 153 faját 

 és 47 varietását .meg formáját említi. 



A legtöbb adat Erdélyből származik, azután következik a M. -Tátra és 

 vidéke, Budapest környéke, a Balaton és vidéke, a Fertő-tó és némely északi 

 megye ; legkevesebb adat van a Nagy-Magyar-Alföldről, melynek számtalan 

 mocsaraiból és álló vizeiből mindeddig alig ismeretes valami a moszatok 

 köréből. Aránylag kevés adatot találunk a magyar tengerparti vidékről is, 

 mert a legtöbb adriai-tengeri moszat Triest és Istria tengerparti vidékeiről vált 

 ismeretessé. 



Az első magyarországi algológiai adatot B u c h h o 1 1 z Jakab* (kés- 

 márki tümíves, utóbb kereskedő) »Beschreibung des wundervollen karpathischen 

 Schneegebirgcs« czímü értekezésében találtam, mely értekezését B u c h h o 1 tz 

 még 1752-ben írta meg, de mely csak 1783-ban jelent meg legelőször az 



* Atyja idősebb B u cli h o It z György nagyloinniczi lelkész írt;i le legelőször 

 a Magas-Tátrát 77 eves korában 17l9-licn, de ez az érdekes dolgozat csak 1899-ben 



jelent meg Lőcsén. 



