14 MAGYARORSZÁG MOSZATAI. 



»Ungarischcs Magazin* III. köteteben, Icnutobb pcdiy újból lenyomatott a 

 »Karpathenpost« (késmárki hetilap) 1903. évi 27-ik és folytatólagos számaiban. 

 B u c h h 1 1 z e dolgozatában ugyanis vörös hóról emlékezik meg, melyet a 

 M. -Tátrában a Menguszfalvi-Völgyben talált ; a hó színeződésének az okát is 

 magyarázza, de nem moszattól származtatja, -hanem czinóberportól, melyet az 

 eső a magasabb sziklákról lemosott. Eme kétségen kívül a Sphaerella nivalis 

 előfordulására vonatkozó adat tehát csak közvetett adat, mindazonáltal tekin- 

 tetbe veendő, mert 1772-bén Czirbesz F. A. (iglói ev. lelkész) két, szintén 

 a M. -Tátráról szóló értekezésében is tesz említést vörös, zöld és kék hóról a 

 nélkül, hogy a hó e sajátságos színeződésének az igazi okát is magyarázni 

 tudná; de legújabban egy lengyel botanikus, Rostanfinski is írt a 

 M.-Tátrában talált vörös és sárgás hóról és ennek igazi okáról, tehát az említett 

 régi megfigyeléseket megerősíti, noha ezeket értekezésében nem említi. Az első igazi 

 adatokat magyarországi moszatokról L u m n i t z e r - nek 1791-ben megjelent 

 »F'lora Posoniensis« czímű munkájában találjuk (10 fajt említ : Nostoc, Con- 

 ferva stb.) ; azután K i t a i b e 1 egyik kéziratában 1799-ből, melyben két 

 Chara-ídi] van fölemlítve a Balaton vidékéről. A többi adat mind 1800 után 

 való ; a XlX-ik század első felében meglehetősen gyéren vannak, régi bota- 

 nikusaink nem foglalkoztak moszatokkal, legföljebb Chara-kat gyűjtöttek, melye- 

 ket még mint virágos növényeket szedtek és azok közé is osztottak gyűjtemé- 

 nyükbe, pl. Wierzbicki, Rochel stb. Az adatok zöme a XlX-ik század 

 második feléből való és különösen az utolsó 20 évben jelentek meg sűrűbben 

 különböző tárgyú algológiai czikkek és kisebb-nagyobb dolgozatok, melyek 

 évről évre növelték a magyarországi algológiai adatok számát. Mindazonáltal a 

 sok adat nem származik sokaktól ; magyar botanikusaink az algológiával 

 mindenkor mostohán bántak és még most is alig vannak néhányan, a kik 

 moszatokat gyűjtenek és meghatároznak. 



Az irodalomban található adatok nagyon különböző természetűek : vannak 

 eredetiek és átvett adatok, helyes, kétes és hamis adatok ; több meghatáro- 

 zásra állíthatnám, hogy csak »bona flde« történtek. Az ellenőrzés a legtöbb 

 esetben lehetetlen, mert nincsen gyűjtemény, a hol az illető anyagot meg 

 lehetne találni, az adatot esetleg kísérő rövid megjegyzések pedig sok esetben 

 másra is engednek következtetni. 



Tisztelt szakosztály ! Rövid előterjesztésemet, összeállított enumerá- 

 cziómnak hézagos ismertetését kettős óhajtással fejezem be : az egyik az, 

 hogy dolgozatom lásson mielőbb napvilágot és azt mennél többen használják, 

 a másik kívánságom pedig az, hogy mihamarabb találkozzanak szaktársak, a 

 kik a növényország többi csoportjairól, nevezetesen a magyarországi Luiienes, 

 Fungi, Bryophyta stb.-ről hasonló lajstromokat készítsenek, sőt ez utóbbi óhaj- 

 tásomat azzal az indítványnyal is toldom meg, hogy a növénytani szakosztály 

 kérje föl és bízza meg az egyes növénycsoportokkal behatóbban foglalkozó 

 szaktársakat, hogy hasonló munkára vállalkozzanak és hogy ilyen módon — ha 

 nem is Magyarország növényzete -- de legalább annak egyszerű és haszna- 

 vehető, tájékoztató lajstroma készüljön el rövid időn belől. 



