ASTü.MUM IXTERMEDIUM. 21 



Péterfi Márton: Astomum intermedium/ 



(öt eredeti rajzzal.) 



A Természettudományi Közlöny Pótfüzeteiben ** egy az Astomttin gcnuszba 

 tartozó új lombosmohaíajt írtam volt le .4. intermedium név alatt. Újnak kellett 

 e mohot tartanom, mert a közönséges A. crispiim (Hedw.) Hampe-töl lényeges 

 jegyeiben eltérő volt és mint ilyen némileg rokonságban látszott lenni az angol- 

 országi A. midticapsulare fSin.J Br. ciir. nevű fajjal. Az idézett helyen jelez- 

 tem, hogy az új fajt — példák hiányában — csakis az .4. midticapsidare 

 rendelkezésemre állott leírásaival vethettem egybe, de jeleztem azt is, hogy 

 nincsen kizárva a szóban forgó két fajnak az azonossága sem. 



Richter Aladár kolozsvári tud. -egyetemi tanár szívességéből — a 

 miért e helyen is köszönetet mondok — az ottani növénytani intézet moha- 

 gyűjteményének .4s/own/;7í-példáit átnézvén, alkalmam nyílott az A. midticapsidarc- 

 nakaHeufler herbáriumának M i 1 1 e n gyűjtötte — tehát hiteles példáit — 

 vizsgálni és az újnak leírtam erdélyi .4. iníeniiedium-mal tüzetesen egybevetni. 



E vizsgálataim és összehasonlításaim eredményéről kívánok ez alkalom- 

 mal röviden beszámolni. 



/. Virágzati viszonyok. Ebből a szempontból a két faj — valamint a 

 génusz legtöbb faja között is — lényegesebb különbség nincsen. Mind a 

 kettő egylakú. A d' virágok a szár végén a terméses, tehát $ üstökök alatt, 

 egy-két levéllel alantabb vannak a külső üstöklevelek hónaljában ; elhelye- 

 zésüket tekintve tehát pseudolateralisok, rügyalakúak és burokleveleik nagy- 

 ság, alak és erezet tekintetében semmiben sem különböznek. A halavány- 

 sárgás antheridium-ok is, valamint a nedvszálak (paraphysis) nagyságban és 

 alakban megegyezők. Az archegonium-ok sötétebb színűek, a meg nem termé- 

 kenyítettek mind a két fajon a tok aljáig *** érő hosszúságúak. 



Az antheridium-ok kinyílását egyik fajon sem figyelhettem meg, mivel 

 fedős antheridium-ok — tehát még ki nem nyíltak — nem voltak rendelkezé- 

 semre. A fedők szerkezete is ismeretlen. 



//. Termet. A míg a virágzati viszonyokban — föntebb láttuk — a két 

 faj egymással és a génusz legtöbb fajával megegyezik, addig termetükben 

 összes rokonaiktól élesen elütnek. Mindakét fajra nagyon jellemző ugyanis az 

 Archidiinn-ra, illetőleg a nagyobb Pleíiridiuiii-rn emlékeztető termet, a mennyi- 

 ben száruk fölegyenesedik, 7—9 mm hosszú, lazán és aprón leveles ; termő- 

 üstökük több van, ezek nyalábos csomót alkotnak és a szár végén göm- 

 bös fejecskébe állanak össze. t A szár aljából, de nem ritkán a tetején is az 



Előterjesztette Schilberszky Károly a növénytani szakosztálynak 

 1904. évi februárius 10-iki (100-ik) ülésén. 



** Pótfüzetek a Terniészcttud. Közlönyhöz. LII. (1899.) 198. old. 

 *** Ez minden európai fajon így van, kivéve az .4. Műteni Br. cnr.-t, melynél 

 a meg nem termékenyített archegonium-ok csak olyan hosszúk, mint a vaginula. Ez a 

 faj különben még más tekintetekben is elüt rokonaitól. 



t Hasonló termetű az A. Lcvieri Lintpr. is, ennek azonban meddő sarjai 

 nincsenek. 



