26 MÁGOCSY-DIIiTZ SÁNDOR 



megfogódik a következő fajok * egynémelyik egyede, és pedig : Erislalis 

 arbusloriim L., Erislalis aeneiis Scop., Helophilns Irivillatus Fabr., Hylemyia 

 variata Fali., Melithreptiis dispar Loeiv., Oecemyia pusilla Meig., Platycheirus 

 sp ?, Föllelt ia sp. ? 



A rovarfogást illetőleg leginkább feltűnő növénye az egyetemi növény- 

 kertnek az Araujia sericifera Brot,** mely a Lyonsia-i magába foglaló Mcténg- 

 félék (Apocynaceae) családdal szoros rokonságban levő Krépin-félékhez (Asclepia- 

 daceae) tartozik. 



Ebből a családból nálunk él a Cynanchtun Vincetoxicmn (L.) R. Br., 

 kérteinkben tenyésztik a pamut-krépint, Asclepias syriaca L. (illetőleg helye- 

 sebben A. Corniiti Dcne., selyemkóró) fajt. 



Mind a kettőnek, de különösen az utóbbinak virágszerkezete a fő- 

 bélyegekben természetesen megegyezik az Araujia sericifera virágával. Az 

 Araujia sericifera különben dél-amerikai növény, mely Brazillá déli részében, 

 de különösen Perunak szubtrópusi klímája alatt van elterjedve. Ennek meg- 

 felelőleg az észak amerikai Egyesült-Államok területén a szabadban is jól 

 tenyészik, például Kaliforniában, sőt még Boston környékén is. Európában 

 a Földközi-Tenger partvidékén, például Olaszországban, de Fiume környékén 

 is a szabadban tenyészik. Tapasztalataink szerint nálunk csak a nyári idő- 

 szakban tenyészthető a szabadban^ télire a földbeli részeit mérsékelt hőfokú 

 (6—120 c.) zárt helyen kell tartani. Mehádián a gyengébb telekben állítólag 

 életben maradt a szabadban is. 



Mint évelő felfutó növényt az egyetemi növény-kertben a felfutó nö- 

 vények csoportjában tenyésztjük, a hol meglehetősen erőteljesen fejlődik és 

 elég szép külseje van, a mint azt a mellékelt kép is mutatja (6. kép). Haj- 

 tásai közül a virágokat fejlesztők nem nyúlnak meg annyira, mint a még 

 virágokat nélkülöző vesszős hajtások. Levelei átellenesen vannak, fonákukon 

 éppenúgy mint a hajlások is, rövid szőrszálaktól szürkén porosaknak látszanak. 

 A levelek hónaljában fejlődnek a levélnél rövidebb virágok egyesével, ritkán kettesé- 

 vel (7. rajz). Megjegyzendő azonban, hogy minden levél hónaljában nem fejlődik 

 virág; kivételesen két átellenes levél hónaljában van egy-egy virág; az átellenesen 

 álló levelek közül rendesen csak az egyiknek a hónaljában fejlődik egy. Ebben a 

 tekintetben egyéb törvényszerűséget nem sikerült megállapítanom. 



A virág egészen fehér pártájával a levelek zöldjéből jól kitűnik. 



A virág szerkezete, — mint már említem, — főbélyegeiben megegyezik a 

 nálunk vadon élő orvosi méregölő, a Cynanchyuin Vincetoxicum (L.) Pers. [Vince- 

 toxicum officináié Mütichj és a kérteinkben általánosan elterjedt pamut krépinnel 

 az Asclepias Cornuti Dcne. (A. syriaca L.) virágainak szerkezetével. 



* A légyfajok meghatározásáért Kertész K á 1 in á n úrnak ezen a helyen 

 is köszönetet mondok. 



** A növénynek még a következő egyjelentésű nevei vannak az irodalomban : 

 Physianüms albens Mart., Araujia albeiis G. Don., Araujia calycina D. C, Araujia 

 sericofera Brot. (Cyclopedia of Am. Horticulture). A génusz-nevet Arauja-nak is 

 írták, újabban Araujoa-ra. helyesbítik. (Tom von Post. Lexicon generum Phaneroga- 

 marum. Opus revisum et auctum ab Ottó Kuntze, Stuttgart. 1904). 



