42 STAUB MÓRICZ 



a többi szép déli gyümölcsöt. Közvetetlenül a Tigris folyó mindakét partján a 

 kertek és földek kerítéseit banánok, narancsok, a gránátalma és mirtus alkot- 

 ják ; a falvak a társasán növő bambuszok, a becses Etiphorbia Lilchi, a 

 Mangifera indica és egyéb nemes gyümölcsfák árnyékában terülnek el ; ugyan- 

 ott a csodás Nepenthes destillatoria nő és a hegyek bővizű hasadékai az 

 Apocynaceae, Myrtaceae és Melastomaceae családaihoz tartozó növények buja 

 vegetácziójával vannak borítva. De most a levegő hőmérséklete a beálló észak- 

 keleti szél miatt olyan alacsony fokra sülyed, hogy reggel gyakran, külö- 

 nösen derült éjjelek után, a pizang leveleit megbarnulva és hervadtán lecsüngve 

 találjuk ; azonban csak néhány óráig tart ez az alacsony hőmérséklet, mert 

 a mint a Nap fölkel, a hőmérséklet ismét 15— 20" C.-ra emelkedik és a fagytól 

 bántott pizang is újból fölelevenedik . . . Canton környékének vizein nem 

 ritkán látni jeget, a mi derült éjjelekben gyakran már novemberben is elő 

 szokott fordulni. Az északkeleti monszum tartama alatt néha havazik is.« 



A Cantontól körülbelül egy fokkal délebbre fekvő Viktória-Hongkongról 

 (220 16') a következő csapadéki viszonyok ismeretesek : 



Uecz. Jaii. Febr. Márcz. Ápr. Máj. .kin. Júl. Aug. Szept. Okt. Nov. Evi összeg: 

 16 10 .37 65 93 241 435 360 318 354 144 74 = 2148 mm. 



Tehát nem a hőmérséklet megváltozása űzte ki e fát Európából, hanem 

 az a föltűnő változás, mely a plioczén után a csapadéki viszonyokban állott be.* 



A Taxodium distichiim Rich. ma a déli Egyesült- Államokban az é. szél. 

 31— 32-ik fokáig, de Kentucky mellett és Virginiában a Delawareig, az é. szél. 

 40-ik fokáig is elterjed ; ott a hol előfordul, nagyterjedelmű mocsarakban 

 vagy mocsaras helyeken ütötte föl tanyáját. 



Elterjedésének déli határán még 18"7o, de annak északi határán már 

 csak 10'60-nyi évi hőmérséklet van ; a csapadék iránt való igényei is kisebbek, 

 mint a GJyploslrobiis-éi, 1210- 1270 mm évenként. E f a a harmadkorban főleg 

 az északi vidékeket, úgymint az arktikus Földet, Észak-Amerika északi részét. 

 Észak-, de Közép-Európát is lakta. Első megjelenése a krétakorba esik és Közép- 

 Európában egészen a plioczénig tartotta fönn magát ; pusztulását inkább a 

 meteorológiai, mint a geológiai okok idézhették elő. Európai kertekben még 

 most is él és daczol ott a legkeményebb leiekkel. Winterthurban (Svájcz) 

 hatalmasan fejlődik, virágot meg gyümölcsöt is fejleszt, de csírázásra alkalmas 

 magvakat nem terem. Tehát megvan e fának is erős alkalmazkodási tehetsége, 

 de létezésének rendkívül hosszú ideje alatt semmiféle alkalmazkodási jelleget 

 nem öltött.** 



A Cinnaiiioiiiuiii génuszon folytatott tanulmányaimban az alkalmazkodás- 

 nak még egy érdekes példájával ismerkedünk meg.*** A legrégibb lerakodások, a 

 melyekből a Cinnamomnm génuszt ismerjük, a grönlandi és az amerikai felső 

 krétakorú rétegek. Európában Cinnamomnm csak az alsó és a középső 

 eoczénben lett honos, de ezután a harmadkori ílóráknak a mioczénig bezáró- 

 lag egyik uralkodó elemévé lett. Észak felé a Keleti-, kelet felé a Fekete-, 



* .Staub M. ; .A Zsüvülgy aquitáiikorú llórája. Budiipest, 1887. 

 ** Staub M. : A Zsilvölgy aquitánkorú llórája. 

 *** .Staub M. : A Cinnamomuin génusz története. (Sajtó alatt van.) 



