A POLYGOXATUM ÉS VFA.R ROKOX n6\'KXYRIv RENDSZERTANI ANATÓMIÁJA. 49 



Bernátsky vienő: A Polygonatum és vele rokon 

 növények rendszertani anatómiája.* 



A »Természetrajzi Füzetek« XXIII ik (1900.) kölctében megjelent dolgo- 

 zatomban kimutattam, hogy a hazai Polvgonatiim-faiok leveleik anatómiai 

 szerkezete alapján jól elválaszthatók egymástól. Igaz ugyan, hogy a hazai 

 Polygonalum-f ajokíit morfológiailag könnyű meghatározni, kiváltképpen friss, 

 virágzó példák alapján. Vannak azonban esetek, a mikor az anatómiai mód- 

 szer alkalmazása kívánatosnak mutatkozik. Az anatómiai megkülönböztetésnek 

 ki.ilönben magasabb rendszertani értéke is van, és ezenkívül az alkalmazott 

 botanikában is mindinkább nagyobb tért hódít. 



Annak idején kifejeztem ama nézetemet is, hogy a PoJygonatum génusz 

 rokon növényei is anatómiai szerkezetükben jó megkülönböztető bélyegeket 

 nyújtanak. R. S c h u 1 z e, a ki terjedelmesebb dolgozatban (Engler's Bot. 

 Jahrb. XVII, 1893) az összes Liliaceae anatómiáját tárgyalja, bizonyos tekin- 

 tetben deduktív úton haladó vizsgálataiban arra az eredményre jut, hogy 

 e növénycsaládban az anatómiai szerkezet rendszertanilag nem értékesíthető 

 nagy mértékben, és rámutat arra, hogy kevés a tökéletesen megkülönböztető 

 bélyeg. Ugyanezt kimondotta már előtte E n g 1 e r (Nat. Pllanzenf. li). Így pél- 

 dául a Parideae csoport a közeli rokon Polygonateae és ConvaUarieae cso- 

 portokkal szemben a mechanikai szövet teljes hiánya révén kizárólagos különb- 

 séget mutatna, — ha az egy MedeoJa virginica szárában stereom nem volna ; 

 de ez utóbbi miatt a tökéletes különbség nem állhat meg. A megnevezett 

 szerző különben nem foglalkozott az egyes fajok anatómiai meghatározásával, 

 és vizsgálataiban főleg csak a földfeletti tenyészeti szervekre volt tekintettel. 

 A mióta a hazai Polygonatum-íaiok levelének anatómiai szerkezetét tanulmá- 

 nyoztam, ismételten foglalkoztam e kérdéssel. A Polygonateae, a Parideae és 

 a ConvaUarieae sok faját vizsgáltam meg annak a megállapítása czéljából, vájjon 

 anatómiai szerkezetük alapján meghatarozhatók-e vagy nem. Nemcsak a föld- 

 feletti, hanem a földalatti szerveket is tekintetbe vettem, és így igyekeztem 

 a fajokat esetleg csak a gyökértörzs, vagy csak a gyökér alapján meg- 

 határozni. Erre a czélra élő vagy formaldehyd-ben, esetleg borszeszben 

 elrakott anyag bizonyult a legjobbnak, míg agyonsajtolt és nyomott szer- 

 vek, különösen ha nagyon zsenge alkotásúak, finomabb anatómiai meg- 

 különböztetésekre nem használhatók fel. Formaldehyd-ben elrakott anyagon 

 például a vízszövet és a chlorenchym nagyon jól, a természetes viszo- 

 nyoknak teljesen megfelelően figyelhető meg ; a belőle készített glycerin- 

 praeparatumokban az egyes chlorophyl-szemecskék zöld színűknél fogva még 

 évek múlva mégis mérhetők. Alkalmas anyag részben a M. N. Múzeum 



* Előadta a szerző a növénytani szakosztálynak 1904. évi februárius 10-ikén 

 tartott (100-adik) ülésén. 



Növénytani Közlemények. 1904. III. kötet, 1—2. füzet. ^ 



