60 BERXÁTSKY JENŐ 



Ökológiailag különösen feltűnő a Parideae zsenge szervezete, vékony 

 epidcrmisz-sejtfalaik, a gyönge elfásodás, a mellett elég tág faedényeik. Mindez 

 gyönyörűen vág azzal, hogy szárazságot nem tűrnek, határozott mesophil, 

 árnyéknyújtó, nyugodt levegőjű formácziókhoz vannak kötve. A Polygona- 

 leae közül a Strcplopiis rendkívül nagy, de vékonyfalú epidermisz-sejtjeivel 

 bizonyos tekintetben kiemelkedő zárósejtjeivcl, tekintélyes vízszövetével, a 

 levélben a mechanikai szövet hiányával arra utal, hogy állandó nedvességet 

 nyújtó talajhoz és páratelt levegőhöz van kötve. Hogy a PoJygonalniii-fd}ok 

 közül melyik közelíti meg leginkább a xerophil jelleget és melyik távozik 

 ettől leginkább, és hogy az idevágó anatómiai adatok a növényföldrajziakkal 

 vágnak, már szóba került. A Convallaríeac általában vastagfalú sejtekből való 

 szövetekkel tűnnek fel ; mind az epidermisz, mind az alapszövetek szívós, vastag- 

 falú sejtekből vannak alakulva, és specziális mechanikai szövetek is gyako- 

 riak. Mindezzel vág az, hogy földfeletti áthasonító szervük, a levél, sokkal 

 több ideig marad meg, állandóbb, mint a Parideae és részben a Polygonaieae- 

 csoportban, sőt sokszor örökzöld ; és hogy közülük az Aspidistra elalior leg- 

 könnyebben tartható el szobában tenyésztett növény gyanánt, ez összefüggés- 

 ben van e faj szívós anatómiai szerkezetével. 



Simonkai Lajos: Fiume és környékének télszaki 



tenyészete.* 



A folyó 10ü4-ik év januáriusában, tehát éppen az éjszaki Földkerek- 

 ségen dívó tél derekán, alkalmam nyílt arra három héten át, hogy e közle- 

 ményem czímében jelzett területen, annak egyes, az északi hideg levegő- 

 áramlatok ellen meglehetősen védett helyein — üdülésem közben — meg- 

 figyeljem azt a növénytenyészetet, a mely ott a téli évszakban is elevenen 

 zöldéi, részben virít is, vagy pedig terméseket fejleszt, sőt éppen javá- 

 ban érlel. 



Fiume és környékének növényvilága, ebben a téli szakban (»téli saison«- 

 ban) is sok kellemes szórakozást nyújt, mert c növényvilág egyrészt a 

 Mediterrán-Tengerben van kifejlődve, vagy pedig annak éghajlati enyhítő ha- 

 tása alatt van ; másrészt azért is, mert a növényföldrajz kénytelen e vidék 

 növényvilágát, úgy földrajzi, mint éghajlati, valamint fűvészeti szempontok- 

 ból, két nagy nórabirodalom határára beilleszteni, a melyeknek három flóra- 

 vidéke nyújt itt egymásnak találkozót. Egyike c nórabirodalmaknak, a 

 borealis mikrotherm flórahirodaJom, a mely itt az ő Karszt-flóravidéke domb- 

 táji és középhegytáji téli növényzetével szerepel ; másika e nórabirodalmak- 

 nak, a mediterran-oriensi flórabirodalom, a melynek a Quarucro-flóravidékébe, 

 valamint a Dahnát-flóravidékébe tartozó sok képviselőjével télen is talál- 

 kozunk itt. 



* Előterjesztette Kümmerlc J. 15 é 1 ;i ii növénytani szakosztálynak 1904. 

 évi februárius 10-ikén tartott (100-adik) ülésén. 



