FIUME KS KÖRNVKKE TÉLSZAKI TENYÉSZETE. 61 



Figyeljük meg legelőbb a Mediterrán Tenger Quarnero-jának tengeri növény- 

 zetét. Tengeri füveket és tengeri moszatokat keres a botanikus az Óczeánban, 

 úgy szabad szemmel. 



Tengeri füvek rétségeit a Ouarnero-ban ekkorig botanikus vagy nem 

 látta, vagy nem tette közzé megfigyelését. Nekem is, évek hosszán át, csak 

 két lielyt sikerült csekély tengerifű-rétséget megpillantanom, és botanizáló 

 társaimnak, Smoquina Antal meg R o g g e n d o r f f Nándor egye- 

 temi hallgatóimnak, bemutatnom. Észrevenni e csekély rétségeket csak akkor 

 lehet, a mikor szélcsend van, a mikor a sima tükrű és csendes tenger meg- 

 tisztult vizébe mélyre beláthatunk ; de nem lehet észrevenni akkor, a midőn 

 a tenger sekélyeinek fenekét, iszapjával, fövenyével, köveivel együtt felka- 

 varják a sirocco-tól fékevesztetten milliónyi rohamba indított, tajtékzó fodrú, 

 ám a mart szirtjein tehetetlenül, de zúgva, szétfrecscsenve és a tengerbe 

 visszahanyatló, látótehetségünket megzavaró tengerhullámok. 



Abbázia réve fövenyes iszapos tengerfenekén a Zostera in.irina L. rét- 

 ségét figyeltem meg már több ízben ; a Vepnnácz és Lovrána között fekvő 

 Icsicsi-nek egyik védett fövenyes öblében pedig a Zostera nana Roth rétsége 

 ragadta meg figyelmemet. 



Tengeri moszatok rétségeit itt, csak a tenger martjának sziklás szegé- 

 lyén láttam, az áradás színtájától kezdve, az apadás színtájáig és azon alul 

 1—3 méternyi tengeri mélységig. A mart-szirteken seregszámra zöldéinek itt 

 az Ulva-k vagyis a tcngerisaláták ; majd e zöld paszta alatt meglep a fekete 

 tengeri moszatok egyik fajának, a Fncus Sherardi (Kiilz.J-ntk tömeges tér- 

 foglalása. Zurkovo mellett a tenger mélyebb helyeiről felbolygatott köveken 

 Cys/osjyra-kat, Lilhopliylluni-okat, Lithotliamnion-okat és Corallinakat (Korall- 

 moszatokat) is lehetett látni. De a Mediterrán-Tengerre jellemző Acetabitlaria 

 medHerranea Lantom-, és Padina pavonia Gaillon, itt különben nyáron 

 közönséges moszatokat, télszakán nem láttam azokon a martokon, a hol 

 megfordultam. Láttam azonban e martoknak sok öble köves-törmelékes tor- 

 laszain ezrivel, a tengerhullámaitól kidobott ellankadt moszatokat, közöttük 

 Padina t is. Ezeket főképpen az 1903. év deczemberében dúló sirocco vad 

 tengerhullámai vetették partra. 



Másodsorban tekintsük meg a Ouarnero szárazulat!, helyesebben mondva 

 csak földségi télszaki tenyészetét. 



E vidék földségi, itthonos, elevenen zöldelő téli növényzete aránylag 

 kevés fajból illesztődnék össze, mert itt még nincsenek makkiák, mint a 

 hogy vannak az Adria délibb mellékein; nem sok fajból, ha a bóra hidege 

 ellen védett, alkalmas tengerparti és a tenger párái befolyásolta hajlásokban, 

 nem termesztenének itt sok, délibb vidékről idehonosított örökzöld cserjét, 

 cserjefát és egyébféle fákat. vSok helyt találunk itt habérfa (Laurus nobi- 

 lis L.) és olajfa (Olea europaea L.) ültetvényeket, a melyekben januárius- 

 ban megízlelhetjük az érett, fekete babér- és oliva-termést ; a babérfákról 

 pedig illatos bimbókat fejlesztő ágakat is gyűjthetünk. Tobozokkal vannak 

 megrakva a cziprusfák (('upressus horizontalis Mill ; C. fastigiata DC ; C. 

 Lawsoniana Murr.), a cserjefás Thiiya k (Tiiuya occidentalis L ; Th. őrien- 



