VIZSGÁLATOK A ÖZÖLÜ LISZTHARMATBETEGSÉGÉRÓL. 



69 



Tovább kutatva azután, rájöttem arra, hogy helyenként — főleg a vas- 

 tagabb fás hajtásokon — plazmától duzzadó vastag és 100— 2 OU ii hosszú 

 szálrészlelek is megmaradtak, és ezek i-cndkivül nagy, erős szívókat viselnek. 

 A szívók sok karéjos, veséded, vagy újjalakú kinövést hajtanak, nagyon külön- 

 böző alakúak, nagyok (36X15 /t), és plazmájuk fénylő sárgás vagy szürkés- 

 színű, szemecskételen egynemű anyagnak látszik. 



A szálak helyenként nagyon bőségesen jelennek meg, és egy nagy szívóból 

 négy vagy több szál is ered. A szobahőmérsékleten nedvesen tartott vesszőkön 

 e plazmadús szálrészletek felduzzadnak, éppen úgy, mint a szívók tartalma is 



21. rajz. Hajtásokon (fás) szabadban telelő, tömött plazmával telt és nagy szívóból 



(haustorium) elágazó szálak, — a lisztharmatnak a hajtásokon telelő alakja. Zeiss : 



8. compens. ocuj. 3. apochromat. object. 667-szeres nagyítás. 



vizet szí föl (21. rajz). A kérget ellepő korompenészek pedig már néhány 

 nap múlva csíráznak és a konidium-képződés megindul. 



A lisztharmatnak a sejtekbe fúródott, szálnélküli szívói nagyon gyako- 

 riak, ezek olyan nagyok, hogy az epidermisz-sejt űrét szinte kitöltik, duzzadt 

 külsejűek, tömve vannak finomabb szemecskéjű, fénytörő plazmával. 



Hogy már most e szálnélküli szívókból, meg a vastag, plazmával telt 

 és hatalmas szívókkal bíró száldarabokból mi lesz, hogy kihajtanak-e tavaszszal^ 

 azt még későbbi J'olytatólagos vizsgálataim fogják eldönteni. 



