SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



87 



növény nevét F i a 1 o w s k i-tól tudakolva, 

 ez utóbbi a költeményben adott ismertető 

 jelekre támaszkodva a nép- és nyelvrajzi 

 adatok méltatásával a növényt az estikék 

 egyik vadontermő fajában véli fölismerhetni 

 (Hesperis tristis, vagy pedig H. runcinata), 

 a melyek elhagyatott dombokon (vesztő- 

 hely, temető-melléke), tövises tüskés bokrok 

 oltalma alatt éjszaka idején illatozva nyi- 

 ladoznak, és neveűl a szánakozó irtózást kí- 

 mélettel kifejező siralom- virágá-t ajánlotta, 

 a mint ezt időközben magának a fordítónak 

 találó hangulata is így kiérezte éa leirta. 

 7. Paszlavszky József (Budapest) 

 páfrányszerűen alakult vadgesztenyefaleve- 

 leket élő állapotban küld be, melyeket 

 Thaisz Lajos mutat be és magyaráz. Az 

 e fajta képződési módot a tavaszi (ápri- 

 lisi) fagyos időjárás okozza, abban a fej- 

 lődési korban, a mikor a rügyek féhg már 

 kifeslettek ; további alakító hatást gya- 

 korolnak eme részleges fagyási jelenség 

 közben az utóbb beálló szelek, melyek az 

 elhalt levélrészleteket kitépdesik. 



A növénytani szakosztálynak 1903. évi 

 november 11-iki (XCVII.) ülése. 



Elnök : Klein Gyula ; jegyző : S c h i 1- 

 b e r s z k y Károly. 



1. Bernátsky Jenő (Budapest) y>A 

 Rtisciis-pliyllocladiuiii kérdéséhez « czímen 

 tart előadást. A Riiscns széles lemezalakú 

 zöld áthasonító szervét (phyllocladium) álta- 

 lában szárképletnek tartják. Némelyek azon- 

 ban e phyllocladium-ot levélnek minősítik. 

 Bernátsky megvizsgálta a növényt mor- 

 fológiai, ontogcniai és anatómiai szempon- 

 tokból. A legismertebb morfológiai bizo- 

 nyíték, mely a kérdéses rész szártermé- 

 szete mellett szól, az, hogy belőle virág, 

 illetőleg virágzat ered. Ez a bizonyíték 

 azonban meddő phyllocladium esetében 

 cserben hagy. Olyan bizonyítékok is van- 

 nak, melyek a meddő phyllocladium-ra vo- 

 natkoznak. Ilyenek a levélhüvely hiánya, 

 a tartólevelek jelenléte, a csúcsállású phyl- 

 locladium egyenes folytatódása a szárból. 

 Ontogcniailag a phyl!ocIadium-ok apró, 

 egytagú rügyeknek felelnek meg. A Riis- 

 CHS aciileatiis első évében földfölötti szá- 

 rat és rajta 9, 12 vagy 15 phyllocladium-ot 

 létesít. A Ruscus hypoglossum első évében 

 a földfölötti száron csak két, sőt kivéte- 



lesen csak egy phyllocladium-ot fejleszt ; 

 utóbbi tőlevélhez hasonlít, de azért ez is 

 szárkcplet. Anatómiailag a Riiscus phyllo- 

 cladiumá-ban mindig középhengert talá- 

 lunk ; ez főkritériuma annak, hogy anató- 

 miai szerkezete szárképletre vall. Az ösz- 

 szes eredményeket összevetve kiderül, 

 hogy a iÍMíCMS-phyllocladium valósággal 

 szárképlet. 



2. Simonkai Lajos (Budapest) » További 

 adatok Budapest környéke növényzetének 

 istncretéhezd. czímű dolgozatát, mely részben 

 pótlása egyik előbbi szakosztályi előadá- 

 sának, Thaisz Lajos terjeszti a szak- 

 osztály elé. Több új növénypolgárt sorol 

 benne elő, régebbi fajokra vonatkozólag 

 pedig helyesbítéseket közöl. 



3. Thaisz Lajos (Budapest) >->Az 

 EupJiorhia hitinifusa Willd. és E. Chamae- 

 syce L. előfordulása Jiazánkerdélyi részébewí 

 czímen arról értekezik, hogy hazánkra nézve 

 új növényfajt fedezett föl Drassón (Alsó- 

 Fehér m.), mely ott nem ős-növény, hanem 

 jövevény (Euphorbia humifusa Willd. '.Egy- 

 úttal megemlékezik arról, hogy ugyancsak 

 az erdélyi tlóraterületen az Euphorbia 

 Chamaesyce is valóban előfordul, mint 

 a hogy azt Baumgarten már 181G- 

 ban megjelent művében is fölemhtette. A 

 két Euphorbia-növény hasonlatossága miatt 

 egymással könnyen összetéveszthető. 



4. Schilberszky Károly föl- 

 említi, hogy az elmúlt nyár folyamán Ér- 

 den (Fejér-megye) olyan diófát (Jugl. re- 

 gia) látott, mely körülbelül 25 éves lehet 

 és az ottanlakók szerint sohasem voltak 

 barkái, dióit azonban bőven termi. Az idei 

 barkátlanságról o is meggyőződött. Bemu- 

 tatja az e diófáról való idei diókat és 

 azzal a szándékkal bocsátja rendelkezésre, 

 hogy azok a budapesti tudomány-egyetem 

 botanikai kertjében az említett viselkedés 

 átörökölhetőségének a megállapítása végett 

 további figyelés alá kerü'jenek. Egyéb- 

 iránt, hogy eme barkátlanságnak esetle- 

 ges korábbi megállapítása lehetővé tétes- 

 sék, tavaszszal oltóvesszőkről fog gon- 

 doskodni, miáltal már néhány év múltán 

 győződhetni meg az előadó szerint remél- 

 hető barkátlaHság bekövetkezéséről. 



5. Borbás Vincze (Kolozsvár) fias 

 burgonyákat élő állapotban küld be a szak- 

 osztálynak szemlélet czéljából, melyek a 

 Természettud. Közlönyben (1903. évf., 

 627. old.) voltak bővebben ismertetve. 



