92 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



s c h e r jenai könyvkiadó czégnek lesz 

 elküldendő. 



3. B e r n á t s k y J e n ő (Budapest) »//a- 

 rasztok a dclihlátih.oinokou<i czímű előadá- 

 sában közli, hogy onnét eddig a Boiry- 

 chitiin Litnaria, Asplcninm Trichomanes, 

 Polypodiuin vulgcire, Pteridiiiin aquiliimin, 

 Ceterach officinaritin és Scolopendrituii 

 officinariiiii nevű harasztokat tudta meg- 

 állapítani. A beárnyékolt homok jó csiráz- 

 tató talaj, az illető vidék csapadékban bő- 

 velkedik, hegyekhez közel fekszik, és igy a 

 sűrű cserjék meg a bozót alatt számottevő 

 harasztvegetáczió is fejlődött ki a delibláti 

 homokon. Azonban a delibláti homoknak 

 nem a kerületi, hanem a középponti, nehe- 

 zen hozzáfélhető részein teremnek főleg 

 az emiitett harasztok. 



4. Degcn Árpád (Budapest) -^Bnin- 

 dza Dimitrie egyik hátrahagyott czikkéröl« 

 szólván, Brandza Dimitrie tanár- 

 nak halála után megjelent : »Plante noue 

 din Románia* czímű dolgozatát mutatja 

 be (Annal. Acad. Romane, II. sor. XXV. 

 köt. 1903, 153 — 154. old, 2 képpel), és 

 felhívja a hazai botanikusok figyelmét az 

 abban foglalt, bennünket közel érdeklő 

 adatokra. 



A szerző a Trifolimn Lvtpiiiaster L. var. 

 alhijloruin Led. faj változatát (D e g e n sze- 

 rint az idézett czikkben Trifolium rouia- 

 nicuiii néven leírt új faj, mely a T. Lti- 

 pinaster-től csakis gumó-alakúan meg- 

 vastagodott gyökerében különbözik, nem 

 egyéb, mint a föntemlített, melynek szin- 

 tén ilyen a gyökere) megtalálta Slanic 

 mellett (Bacau kerület) a Nemira-hegyen, 

 az erdélyi határ közvetlen közelében ; to- 

 vábbá a Saxifragú Hitetiana Boiss.-i szin- 

 tén Slanic mellett árnyékos sziklafalakon 

 beterjedve Erdély területérc is, végül a 

 Paeoma íriternata Pall.-t a Ciocanul-he- 

 gyen Varciorova mellett. 



Az utóbbira vonatkozólag Ü e g e n meg- 

 jegyzi, hogy az aldunai lejtőkön a Paeonia 

 banaticíi Rocii.-nak sokkal szélesebb levél- 

 sallangú példái teremnek, mint a delibláti 

 homokon ; ilyen alakokat könnyen össze 

 lehet téveszteni a P. triternata-val, mely 

 azután csakis többé-kevésbé nyelecskés le- 

 vélsallangjain és főképpen termésének alak- 

 ján ismerhető fel. Noha ü e g e n román 

 példákat nem látott, Brandza adatának 

 helyességét korántsem akarja kétségbe 

 vonni. 



5. Fábián Gáspár (Székesfehér- 

 vár) » Rendellenes körlékn czímű dolgozatát, 

 a melyhez hű színes rajzok is vannak 

 csatolva, Schilberszky Károly ter- 

 jeszti elő. xA természetből rajzolt képekből 

 kitűnik, hogy az illető körlegyümölcsök 

 az átnövés ama teratológiai esetét képvi- 

 selik, a midőn azok közepéből — a lii- 

 ányzó termőlevelek örvéből — virágzó 

 tengely nő ki, mely utóbbiból fejlődött 

 gyümölcs erőteljesebb növésű az alapi 

 helyzetű körlegyümolcsnél. E mellett a csé- 

 szelevelek nagyfokú ellombosodása (phyl- 

 lodia) is bekövetkezett. 



6. Schilberszky Károly szak- 

 osztályi jegyző jelentését terjeszti a szak- 

 osztály elé, a következő hónap 10-én 

 tartandó 100-ik ülésre vonatkozólag. Az 

 ünnepélyes ülés főleg a tárgysorozatban 

 jut kifejezésre, a mennyiben intézkedett 

 az iránt, hogy az alkalmi elnöki megnyitó 

 beszéd után a botanikai szaktudománynak 

 lehetőleg minden ágát fogják a bejelentett 

 előadások képviselni. 



A növénytani szakosztálynak 1904. évi 

 februárius 10-iki (C.) ülése. 



Elnök : Klein Gyula; jegyző : S c h i 1- 

 b e r s z k y Károly. 



1. Klein Gyula elnöki megnyitó be- 

 széde (lásd c füzet elején). 



2. W a r t h a V i n c z e, a kir. magy. 

 Természettudományi Társulat elnöke öröm- 

 mel üdvözli a növénytani szakosztályt az 

 ünnepi századik ülés alkalmából. Beszédé- 

 ben visszapillant a szakosztály keletkezé- 

 sére, és az azóta lefolyt időben történt 

 eredményes működés fölött elismerő kö- 

 szönetét fejezi ki. Élénk érdeklődéssel ki- 

 sérte a szakosztály életének minden egyes 

 mozzanatát, éppen azért a fokozottabb szak- 

 beli működésnek egyik nevezetes momentu- 

 mát abban látná a jövőben, ha időszakonként 

 a botanka egyes ágaiból összefoglaló is- 

 mertető előadások is tartatnának, melyek 

 a külföldnek nevezetes vívmányait adnák 

 közre. Az eddigi működésben örvendete- 

 sen tapasztalta az önálló vizsgálatokon 

 alapuló előadások fokozatos fejlődését és 

 gyarapodását, mi által a szakosztály lé- 

 nyegesen járult a hazai botanikai ismere- 

 tek előbbreviteléhez. Áldásos működést, 

 kitartást és buzgalmat kíván az újabb 

 időszakhoz ! 



