SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



93 



3. Klein Gyula elnök ezután fel- 

 olvassa a mai ülés alkalmából a szak- 

 osztályhoz érkezett üdvözlő iratokat. L i n- 

 hart György, magyaróvári gazdasági 

 akadémiai tanár táviratában »íi imcvcny- 

 íaiii szakiis.ziídy s~arai/i/; nclesc aJkaliiia- 

 bol oeszitite iicdvoezlctct kitrld a s~űkos~- 

 talynaka. — Borbás Vincze kolozs- 

 vári egyetemi tanár i.idvözlő irata : »/l 

 Terinészettndontányi Társulat növényiani 

 szakosztályát 100. szakülcsén a Kolozsvári 

 Egyetem növényrendszertan i intczeic cs 

 hotauikíis kertje nevében, valamint csckély- 

 séi^'em részéről a távolból igaz szívvel és 

 magyar szeretettel üdvözlőin, s az újabb 

 100. ülésre pezsgő erőt, fáradatlan kitar- 

 tást és kiváló eredményeket kívánok. «. — A 

 budapesti Szent ímre Kör üdvözlő irata : 

 »Tekintetes növénytani szakosztály! Abból 

 az alkalomból, hogy a tekintetes szakos:- 

 tály 100-ik ülését tart/a, mi, az egyetemi 

 liallgatók Szent Imre Köre természettudo- 

 mányi szakosztálya egyhangú ndvözletiin- 

 ket kiildjiik. Tisztelettel a szakos~iály ne- 

 vében : iJ'J. Kerékgyártó Árpád, e. í. tit- 

 kár. a — A sziléziai botanikai társaság 

 üdvözlő távirata Breilauból : »die bota- 

 nische sektion der schlesischen gesellschaft 

 sendet herziichen gruss und glueckwunsch : 

 pax, holdefleiss, grosser, szabó, dietrich., 



4. Mágocsy- Dietz Sándor (Buda- 

 pest) bemutatja és ismerteti Hollós 

 L á s z 1 ó-nak » Magyarország Gasteromy- 

 fetái« czímű megjelent mykologiai munká- 

 ját, mely terjedelménél, díszes kiállításánál 

 és a benne foglalt kiváló eredményeinél 

 fogva hívatva van a mai űlcs jelentőségét 

 ünnepies alkalommá avatni (lásd e füzet 

 G. oldalán). 



5. F i 1 a r s z k y Nándor (Budapest) 

 >^ Magyarország moszataii. czímű felolva- 

 sásában ismerteti a hazai moszatokra vo- 

 natkozó összes adatokat, melyekkel alap- 

 ját kívánja megvetni a létesülendő Magyar- 

 ország flórájának ; felhívást intéz a szak- 

 osztály tagjaihoz, hogy a többi növény- 

 csoportok hasonló elbánásban rcszesíttet- 

 vén, az ország teljes növényzete egységes 

 műben alkottassék meg (lásd e füzet 12. 

 oldalán). 



6. Tuzson János (.Selmcczbánya) 

 •»A gombák meghatározásáról^ szóló elő- 

 adásában a gombák meghatározására vonat- 

 kozó történeti adatok előrebocsátása után 

 kiemeli, hogy a magasabb-rendű fonalas 



gombák meghatározása kezdettől fogva fő- 

 ként morfológiai alapokon történt. .\ fajok 

 tekintélyes részének leírása régi keletű, a 

 mikor a gombák élettani viszonyai még 

 ismeretlenek voltak. Ezzel szemben az 

 alsóbb-rendű penészek, élesztő-gombák és 

 baktériumok fajainak a meghatározásaira fő- 

 ként csakis fiziológiai alapon történhetett 

 meg, és ennélfogva az ide vonatkozó 

 irodalom, — a gombák élettani viszonyai- 

 nak fölismerésével és a fiziológiai meg- 

 határozási módszerek tökéletesedésével kap- 

 csolatosan, — újabb keletű. 



A gombák rendszeréről Tuzson közli, 

 hogy a fonalas gombáké a természetes 

 rokonságon alapszik, a baktériumok rend- 

 szere azonban alapjában véve mestersé- 

 ges. Természettörténeti szempontokból pe- 

 dig rámutat arra, hogy a gombák egy- 

 szerű alkotásuknál fogva a növényország 

 legalsó osztályait képezik ugyan, e hely- 

 zetük azonban nem azonosítható a tör- 

 téneti kifejlődés sorrendjével, mert — 

 habár a baktériumok ama kis csoportja, 

 a mely önálló áthasonításra képes, állhat 

 ugyan közvetlenebb vonatkozásban a Földet 

 legelőször benépesítő szervezetekkel, — 

 a fonalas gombák és a baktériumok szapro- 

 fita és paraszita fajsorozafai csakis akkor 

 bontakozhattak ki, a mikor a magasabb- 

 rendű zöld növények már régen elterjed- 

 tek a Földön. A fajoknak fiziológiailag 

 czélszerű tökéletesedése pedig, éppen a 

 szaprofita és paraszita életmódból kifolyó- 

 lag, sok esetben alakbeli redukczióval is 

 járhatott, a minek a megítéléséhez azonban 



— különösen az alsóbb-rendű gombáknál 



— nincsenek olyan támasztíípontjaink, mint 

 a milyenek, hasonló esetekre, a magasabb- 

 rendű zöld növényeknél rendelkezésünkre 

 állanak (lásd e füzet 15. oldalán). 



7. P é t e r f i Márton (Déva) y>Aslomnm 

 intermedinm« czímű dolgozatát Schilber- 

 szky Károly terjeszti elő, a megfelelő 

 rajzok kíséretében (lásd e füzet oldalán). 



8. M á g o c s y-Die tz Sándor (Buda- 

 pest) »Az Aranjia sericifera Brot. rovar- 

 fogásai, czímű előadásában behatóan ismer- 

 teti a megnevezett növény virágainak mor- 

 fológiai és anatómiai szerkezetét, melyek a 

 rovarfogás biológiai viselkedésével kapcso- 

 latosak. Ismerteti az erről szóló kutatók 

 eredményeit és nézeteit, melyeket a maga 

 kritikai vizsgálatai alapján megerősít, vagy 

 helyesbít (lásd e füzet 24. oldalán). 



