96 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



A szavazást intéző bizottság tagjai 

 lettek: Gabnay Ferencz (elnöke), 

 Leffler András, Stankovits 

 Rezső (tagok). A szavazás idejére az 

 elnök az ülést felfüggeszti. 



Az ülés újból megnyittatván, Gabnay 

 Ferencz, a szavazást intéző bizottság 

 elnöke a lefolyt szavazás eredményét 

 írásba foglalván, a következő jelentést 

 olvassa fel : 



Jegyzőkönyv, 



felvétetett az 1904-ik évi márczius 9-ikén 

 a kir. m. Természettudományi Társulat 

 növénytani szakosztályának tisztújító vá- 

 lasztása tárgyában. 



Beadatott összesen 20 (húsz) szavazat. 



Ebből az elnöki tisztségre Klein 

 Gyulának jutott 19, M á g o c s y - D i e t z 

 Sándornak 1 szavazat. E szerint elnökké 

 választotta a szakosztály Klein Gyulát. 



Az alelnöki tisztségre Staub Móricz- 

 nak jutott 18, M á g o c s y - D i e t z Sán- 

 dornak 2 szavazat. E szerint alelnökké vá- 

 lasztotta a szakosztály Staub Móriczot. 



A jegyzői tisztségre K Li m m e r 1 e J. 

 Bélának jutott 18, B e r n á t s k y Jenőnek 

 1 és F i a 1 o \v s k i Lajosnak 1 szavazat. 

 E szerint jegyzővé választotta a szak- 

 osztály K ü m m e r 1 e J. Bélát. 



A szerkesztői tisztségre Schilberszky 

 Károlynak jutott 19, B e r n á t s k y Jenő- 

 nek 1 szavazat. E szerint a »Növénytani 

 Közlemények* szerkesztőjévé választotta 

 a szakosztályos c \\\ 1 b c r s z k y Károlyt. 



K. m. f. 



Gabnay Ferencz, a szavazást 

 intéző bizottság elnöke. 



Leffler András, a sz. i. b. tagja. 

 Stankovits R e z s ő, a sz. i. b. tagja. 



2. Borsos István (Pápa) »A[agyar 

 növényncvek« czímű dolgozatát F i a - 

 1 o \v s k i Lajos terjeszti elő. Borsos 

 I s t V ;i n pápai tanár a kollégium könyv- 

 tárában a XVI. századból származó latin 

 képes orvosi könyvbe (história plantarum) 

 kézírással bejegyzett vagy ötszáz magyar 

 növénynév kiszedett jegyzéket Fialó w- 

 s k i ismerteti. A kiszedőnek buzgalom ösz- 

 tökélte munkája közben esett kettős lapo- 

 zása miatt néhány név. a mint a nagy szí- 



vességből beküldött eredeti mű gondos nyo- 

 mozásából kitűnik, elkerülte figyelmét ; pl. 

 czerfa, ziJnia, tiidöfű, niul arnielia, Itid 

 pasit. A beírás három kézre vall, a melyek 

 egyike részint a tinta megfakulása, részint a 

 betűk apró és széthúzott alakja miatt nehe- 

 zen olvasható, lg}' nem lehet csodálni, liogy 

 vitézfű, laffai rosa, inélifü, neveket B o r- 

 s o s másképpen olvasta, hogy a niiűofii 

 Írását el sem olvashatta. Az utóbbi t. i. 

 Polygonum avicitlare neve csak más nyelv 

 hasonló értelmű nevezetéből állaj)ítható 

 meg. A széthúzott írású bejegyzések írója 

 nem is igen ismerhette a növényeket, kü- 

 lönben érthetetlen volna, miért írja a jól 

 lerajzolt őszi kikiricshez (Colchicum ephe- 

 merum), hogy par Iiagima, a szintén jii 

 fametszetben közlött hólyagfáról azt jegyzi 

 meg, hogy Havas elföldöii icrineo, a 

 gyíkényhez hű rajza ellenére, hogy Idcgm 

 fii neme. Mindamellett Borsos István 

 közlése a növénytudomány névgyüjtőinek 

 a kijegyzcsekkel és a munkának beküldésé- 

 vel nagy szolgálatot tett, a mennyiben a 

 bejegyzettek között akárhány van ol3'an, 

 a mely ott látott először napvilágot pl. 

 Trifolitiiu iiiagnuiii (t. i. Anemone jicpa- 

 tica L.) Zent liaroinsag fiiiie, Asparagus 

 Isten lova farka stb. F i a 1 o \v s k i ennél- 

 fogva javasolja, hogy a bejegyzéseket kellő 

 megállapítás után közöljük, a mit a szak- 

 osztály Borsos István fáradozását 

 méltányolva, el is határoz. 



3. R a p a i c s R a y m u n d (Budapest) 

 »AdatoJi Szolnok vidéke növényzetétiez«. 

 czímű felolvasásában fölemlíti, hogy Szol- 

 nok flórája is teljesen az Alföld flórájába 

 illik, bár meglátszik rajta, hogy közel van 

 a hegységekhez. Az ide vonatkozó iro- 

 dalmi adatokból csak K e r n e r följegyzé- 

 sei fogadhatók el. Nagyon jellemzi a flórát 

 a sziki vegetáczió, bár a tunyei vasúti híd 

 mellett hasonlóan jellemző mocsári nö- 

 vényszövetkezet fejlődött. 



Itt tanulmányozta az Aster Tripoliuin 

 L. sp. és az A. Fannonicus Jacq. sp. 

 növényeket ; mind a kettőt különálló növé- 

 nyeknek veszi, mivel amaz tengerparti 

 és lándzsiis, emez szálas lándzsáslevelű és 

 mindig a kontinensek belsejében található ; 

 de tengeri eredetű lehet ez is. 



Megtalálta Szolnokon a Solidago Cana- 

 densis L.-t, mely jelenség — és még 

 sok más — arról tanúskodik, hogy az 

 Alföld eredetisége nagyban pusztul. 



