106 SIMONKAI LAJOS 



A Piilniouariu-k eme virágszerkezete azonban, mint már némileg sejt- 

 tettem is, még ivari k ü 1 ö n é r e 1 1 s é g g e 1 (dichogamia) is társul. Ez a 

 kettős bonyolódás nagy akadály arra, hogy hiánytalan virágaiknak egyike 

 magamagát beporozhassa és megtermékenyíthesse. A Piilinouariu-k egy-egy 

 virága saját magát csak nagy ritkán termékenyítheti meg, vagyis nagy rit- 

 kaság náluk a m a g a t e r m é k e n y í t é s (autogamia, homoklinia), ellenben 

 közönséges náluk a cseretermékenyítés (allogamia. heteroklinia). 

 Ez a cseretermékenyítésük rendszerint idegenből porzódás (xenogamia), mert 

 az androdynam virág (egyed) porával kötődik meg legbiztosabban a gynody- 

 nam egyed bibéje. Ellenben ritkaság a geilonogamia, a mi annyit jelent, hogy 

 egyazon Pulmonaria-iö különböző fejlődési korban levő virágai termékenyít- 

 hetik meg egymást. 



A PuJinonariu heterodynam, hiánytalan virága — eltekintve a ritka 

 kivételektől — magamagát be nem porozhatván, hogy beporoztassék és 

 csírázásra képes magvakat fejleszthessen, ahhoz szüksége van az állatvilág, 

 nevezetesen a rovarok segítségére. Mézével, virágporával, szép élénk színével 

 és illatával csalogatja magához az állatot a virág. Ezt teszik a Piilinonariu-k 

 is ; ezért donogják őket a pöszörök. 



Figyeljük meg, vájjon mit fog íintudatlanul előidézni az a pöször, a 

 mikor virágrol-virágra szálldogálva, egyik Pnliiionaria-Qgyed virágából, egy 

 másik egyed virágának bibéjére hordja a virágport? Lehetővé teszi, hogy 

 a gynodynam virágok magháza megkötődjék ; lehetővé teszi az ősrégi 

 vagyis tőfajok (species inveteratae) tiszta szaporodását; de lehetővé 

 teszi a kever ék faj ok (species h^'bridae) keletkezését is, Ha például 

 a Piiliiionaria officinalis L. virágporával, ugyancsak a Piilmonaria nffici- 

 nalis L. egyed termőjét porozza be, akkor az e beporzás eredményezte mag- 

 vakból típusos, fajtiszta Piilmonaria officinalis-ok fognak felmagzani. Ha azon- 

 ban a pöször olyan hel3'en száldogál, a hol egymás közelében, két egymástól 

 különböző tőfaj egyedei virágzanak, akkor könnyen megtörténhetik, hogy 

 az egyik faj virágporával a másik tőfaj bibéit porozza be. így például 

 hazánkban sok helyt terem egymás társaságában a Piilinonaria officinalis L. 

 meg a Piilmonaria mollissima A. Kkrn. Az ilyen helyeken (például Budapest 

 hegyein és a Pilishegyen) csak figyelmesen vizsgálódjunk, rendszerint meg- 

 találjuk a Piilmonaria officinalis X niollissiiiui-nak mondott keverékfajt, illetőleg 

 annak két, egymástól határozottan megkülönböztethető testvér-ellen- 

 tétét. Igenis két tőfaj körén, legalább ha azok egymástól lénj^ege- 

 sebben különböznek, — így például termetben, virágaik alkotásában, leveleik 

 alakjában és mezében stb., — legalább kétféle, egymástól m.egkülönböztethető 

 keverékfaj -szár mázé kot figyelhetünk meg. Van a Piilmonaria offi- 

 cinalis X wo///5s/;Ha-hibridek között olyan puhább, mirigyesebb szőrözető, 

 mely jobban hasonlít a Piilmonaria mollissima-hoz, mint a másik szülőjéhez : 

 ez szerintem a Piilmonaria officinalis X stiper mollissima, a melyet K e r n c r 

 Piilmonaria digenea néven vezetett a tudományba. Van azonban az ilyen 

 hibrid eredetű egyedek között olyan is, — és néhol éppen uralkodóan, — a mely 

 mezében, levélzetében sőt már pettyezettségében is kevésbé hasonló a Piilmo- 



