A MAGYAR-KIRÁLYSÁd TERÜLETÉN HONOS PULMOXARIA-K FAJAI. 109 



iiariu iiiollissiiitű-hoz, mint inkább második szülőjéhez a Pulmonaria offici- 

 iialL^-hoz : ez a J^iilmonaiia mollissima X siiperofficinalis, a mely szerintem 

 nem lehet egyéb, mint a K e r n e r-nek Pithnonaria stiriaca nevű faja. 



Kevés vidéken talákmk olyan gyepes bokros területre, a hol a Pulmo- 

 naria mollissima közelében, a nálunk ritka Pulmonaria angttslifolia L. is 

 megterem. Az ilyen helyen (pl. Szepes-(-)laszi mellett a Drevenyiken) meg- 

 találhatjuk a Pulmonaria angttstifolia X mollissima keverékfajt, a melynek 

 legrégibb neve : Pulmonaria montana Lej. 



Manap tudjuk, hogy a keverékfajok is, — a mennyiben életrevalók, — 

 kitűnően szaporodnak ivaros úton is, akárcsak a tőfajok ; sőt a Magyar 

 Tudományos Akadémia kiadványaiban megjelent néhány munkámban, így a 

 Hársfákról és Tölgyfákról írottakban, határozottan pálczát törtem amaz eszme 

 mellett, hogy a Hársfák és Tölgyfák keverékfajai, azok az új fajok, a melyek 

 túl fogják élni az ősi vénhedt tőfajokat, mert jobban tudnak alkalmazkodni 

 létért való küzdelmükben a természet mai sorrendjéhez, mint a vénhedő tőfajok. 



Ha meggondoljuk, hogy a Pulmonaria-k fajainak, ivaros ösztönük meg- 

 felelő kielégítéséhez, vagyis ahhoz, hogy legalább némely egyed virágaiból 

 érlelődjék csírázásra alkalmas mag, szükségük van arra, hogy az androdynam 

 egyed virágporával, a gynodynam egyed bibéje megkötődjék ; ha meggon- 

 doljuk, hogy egymás közelében nemcsak egyféle faj egyedei nőhetnek, hanem 

 több tőfaj, sőt tőfaj és keverékfaj egyedei is ; ha meggondoljuk azt is, 

 hogy az egymás közelében termő fajaiknak megvan az a tehetségük, hogy 

 az egyik faj virágpora a másik faj bibéjével megkötődjék : akkor le kell 

 vonnunk ezekből azt a tanulságot, hogy a Pulmonaria-k alakkörében a keverék- 

 fajok keletkezése elég gyakori ; hogy keverékfajaik nagyon bonyolódott eredetűek 

 is lehetvén, eddig tiszta képünk róluk nincsen ; végül azt a tanulságot, hogy a 

 tüdőír-génusz alakjai megítélésénél okvetetlenül különbséget kell tennünk a 

 löfaj vagyis ősi fajok és az újabb eredetű keverékfajok között. K e r n e r 

 az ő monográfiájában erre a megkülönböztetésre súlyt helyezett már 1878-ban ; 

 Gürke az ő 1897-ben megjelent, és az Erdeslevelűeket teljességükben fel- 

 ölelő munkájában még nem jutott arra az eszmei magaslatra, hogy tőfajokat 

 és keverékfajokat kell a /'í//wowűr/agénuszban megkülönböztetnünk. Gürke 

 munkájában 10 Pulmonaria- ía'] szerepel, mert szerinte a Pulmonaria-k fajai- 

 nak száma Földünk kerekségén 10 ; de a G ü r k e említette fajok közül, szerin- 

 tem csak 9 a tőfaj, egy pedig a Pulmonaria montana Lej. {P. mollis Wolff), 

 a melyet ő tőfajnak képzelt és ilyen gyanánt sorolt fel, csak keverékfaj, t. i. = 

 = Pulmonaria anguslifolia >: mollissima. (P. Kochii A. Kern. in Ö. B. Z. 

 XXIII. p. 181.) 



11. 



Kerncr Antal monográfiája nyomán, a saját magam igazításaival 

 és hozzátoldásaival, a Pulmonaria génusz tőfajait és keverékfajait, kiemelvén az 

 egyes fajok növényföldrajzi terjedéskörét, a következőképpen állítanám sorrendbe. 

 (X Keresztjegygycl különböztetem meg a keverékfajokat.) Összeállítottam 

 a mellékelt térképen a Pulmonaria-k képleges tőfajainak a terjedésköreit is. 



