110 simonkai LAJOS 



,^. .4. Strigosae A. Kern. 



1. P. longifolia Bast. Ez a Belgium déli szélétől, Francziaországon 

 végig húzódó pasztában a Kantabri hegységig, és innen Portugáliáig honos 

 tisztán nyugot-európai faj, hazánkban nem honos. Délnyugot-Európában is 

 csekély a terjedésköre és ott Kerner Antal szerint a Piilmonaria angiis- 

 lifoJia L. helyettes faja (species vicaria, pro P. angustifolia L.). |Lásd a 

 térképen 1. sz. jelzéssel.] 



2. P. tuberosa vSchrank. Ez sem honos nálunk, mert nyugot-európai 

 növényfaj, a mely keletfelé nem lépi át az Inn, északfelé pedig a legfelsőbb 

 Duna-folyam szabta határt. [Lásd a térképen 2. sz. jelzéssel.] 



3. P. saccliaraia MiLL. Hazája Tirol déli részétől kezdve az Apennin- 

 félsziget. Ez sem honos nálunk. [Lásd a térképen 3. sz. jelzéssel.] 



4. P. angiislifolia L. Helyenként nálunk is honos, de ritka helyt. 

 Csodálom, hogy Dél-Europa nagy részéből egész Közép-Európából, sőt még a 

 Kaukázusból is közlik az irodalomban. A Kaukázusb()l kétségtelenül hibásan 

 közölték. [Lásd a térképen 4. sz. jelzéssel.] 



X 5ű. P. liybrida (angustifolia X officinahs) A. Kern. pulm. 31 ; Kerner 

 Tirolból (Bri.x), Beck Ausztriából közli. Előfordulhatna nálunk is. csak meg 

 kell keresni 1 



X ^b. P. notha (angustifolia X obscura) A. Kern. 1. c. 32. Germania, 

 Szilézia, Cseh- és A-Iorvaországból ismeretes. A megfelelő szülők között nálunk 

 is előfordulhat. 



v;«'. B. Asperae A. Kerx. 



X 6. P. ovális Bast (afíinis X longifolia A. Kern. I. c. 23.). Nálunk nem 

 lehet honos, hacsak kertből ki nem szabadul. 



7. P. affinis JoRD. Francziaország és Belgium, tehát Nyugot- Európa 

 növényfaja, a mely nálunk csak kerti dísz lehet, vagy pedig kerti szökevény. 

 |Lásd a térképen 5. sz. jelzéssel.] 



8. P. officinalis L. (P. obscura DuMT.). Egész Közép- és D. -Európában 

 elterjedt faj. Hazánkban is közönséges, és keverékfajai is vannak. |Lásd a 

 térképen 6. sz. jelzéssel.] 



9a. P. Stiriaca A. Kern. (P. mollissima X superofticinalis .Simk.) vStiriából 

 lett először ismeretes, de hazánkban is honos. 



9&. P. Kerneri Wettst. Stiriából ismeretes. 



10. P. oblongaía Schrad. [P. montana X tuberosa A. Kerx. seu P. 

 Kochii A. Kerx. in monogr. pulm. (1878) p. 51, non in Ost. Bot. Zeitschr. (1873) 

 p. 181. J Nyugot-Európa ritka növénye. 



,'^'. C. Molles A. Kern. 



11.* P. montana Lej. (P. moUis WoLFF. — P. angustifolio X mollissima 

 Si.MK. — P. Kochii A. Kerx. in Ö. B. Z. XXIII p. 181). Helyenként nálunk 



Előttem eléggé nem ismeretesek : a Pulnioiiariíi alpesiris LíMtt. (.'\rvern.) és 

 a Pnlmonaria irideutina Evers. in Verh. zool. bot. Ges. (1896). (Trient, Roveredo). 



