A MAGYAR-KIRÁLYSÁG TERÜLETÉN HOXOS PULMONARIA-K FAJAI 



115 



Erdély flórájában Keleti-Kárpátaink benszülött (endemikus) fajának vettem 

 föl. De immár kitűnt, hogy ez is, mint sok más, 1886-ban még a Keleti- 

 Kárpátok benszülöttjének vélt keleti faj, nem benszülött nálunk, hanem a 

 Keleti-Balkán flóráját is jellemzi, sőt a Kaukázusig nyúlik terjedéskörének vége. 



Hazánkból a következő helyeken szedtem, vagy láttam azokról : 

 Gredistye a Karas-forrás vidékén (IWierzb. sub. P. saccharata) a Bánság- 

 ban, Retyezát ( ! ), Bucsecs romániai oldala (Grecsesku exs. !), Korongyos és 

 Csizia radnai havasok ( I ), Borsai ikerhavas és Torojoga Mármarosban ( I ). 



N ö V é n y f ö 1 d r a j z i t e r j e d é s k ö r e : Ekkorig ez a Piihnonaria-k 



29. rajz. í'nliiiniian'n dacica Simk. l :! nagyságban. 



legkeletibb faja. Láttam D e g e n .Árpád gyűjteményében a Vitos-hegység s 

 a Rhodope havasalji erdeiből. Talán a Maczedoniából eredő példája is ide- 

 vaU'). Valószínű, hogy a bithyniai Olymp és a Kaukázus havasalji Piilmonaria-]a. 

 sem különbözik a mi erdélyi keleti fajunktól. A Magyar Nemzeti Múzeum 

 gyűjteményében pedig Pulmonaria ntollis Ledeb. jelzéssel van egy Pulmonaria- 

 példa az Altaj-hegységről, a melyet egész termete, puha. rövid, mirigyes meze 

 és kék pártáj ú virágai miatt a P. dacica tói különböztetni nem tudok. — 

 Kétségtelen, hogy Európa keletének ós Ázsia nyugotának Puhnonaria-\\ ponto- 

 sabban kell még megismernünk, hogy róluk biztos véleményt alkothassunk. 



