ÚJABli ADATOK MAGYARORSZÁG ALSÓRENDŰ SZERVEZETEINEK ISMERETÉHEZ. 119 



állabakkal fölveszi a Nostoc-fonalrészeket a test belsejébe, és megemészti 

 azokat. E táplálék megemészthetetlen maradékai, vörösbarna szabálytalan rögök, 

 a plazmából kilöketnek, és a többé-kevésbé sárgás-barna, hártyás, tág burok 

 meg a plazmatest közötti térben felhalmozódnak. Különösen az osztódás előtt 

 történik e táplalékmaradékoknak a kiürítése, úgy hogy nevezetesen az a leány- 

 sejt, mely mint amoeba hagyja el a tokot, egészen színtelen, és minden 

 tápláléktól vagy ennek maradékától mentes. Ha azután idővel a másik leánysejt 

 is elhagyja a tokot, akkor az üres tok a vörösbarna rögökkel, a benne 

 visszamaradt táplalékmaradékkal feltűnően hasonh't üres Vampyrella-nak a 

 zoocysta jára, pl. a Vampyrella Spirogyrae zoocysta-ére. 



A cysta képződésekor a plazmatest összehúzódik, legömbölyödik, a 

 barna emészthetetlen táplalékmaradékok pedig egészen kilöketnek. A kelet- 

 kezett cysta színtelen, finoman szemecskés plazmagömb, mely a vörösbarna, 

 kiküszöbölt táplalékmaradékoktól körülvéve, a tokban fekszik. 



Jávorka Sándor: Adatok a Pilis-hegység növény- 

 zetének ismeretéhez. * 



A múlt év nyarán alkalmam nyílt a Pilis hegynek és környékének eléggé 

 gazdag és érdekes növényvilágát tanulmányozni ; ennek némely ^ eredményét 

 érdemesnek tartom a közlésre. A terület, a melyet figyelembe vettem, magába 

 foglalja a Pilis hegyet, ennek északi folytatását, a Velka-Szkalát és a Pilis- 

 hegyhez tartozó 457 méter magas (iete-hegyet. 



Ennek a területnek a növényzetét főképpen Feichtinger Sándor 

 esztergom-vármegyei főorvos ismertette » Esztergom-vármegye nórája« czímü 

 munkájában, mely monografikus mű a szerzőnek félszázadot meghaladó 

 kutatásainak az eredménye, és a termőhelyek pontos elősorolásán kívül az elő- 

 forduló növények leírását is adja ; ezért ez a munka fő segédeszközöm volt 

 a vidék átkutatásában. Egyéb adatok vannak Borbás Vincze »Budapest 

 növényzete « czímű munkájában, mely a Pilis-hegység növényzetét is magában 

 foglalja, K e r n e r-nek a Pilis \"értes-hegység növényzetéről szóló ismertetésé- 

 nek nyomán is. 



Találtam azonban itt néhány gyérebben előforduló növényt is, melyeket 

 e területről sem Borbás, sem Feichtinger nem említenek, és a melyeket 

 ezért itt elősorolok. Ezek a következők : 



Equisetinii altissimum A. Br. var. ramosissimnm DesV. és var, gracilis 

 A. Br. a Gete-hcgy és Henrik-hegy alján. 



Equiseluin Jiiemale L. var. ramigeriim A. Br. a Gete-hegy délkeleti 

 lejtőjén. 



Alisnia gramiiiifoJmm Ehrh. a Velka-Szkala alatt Kesztölcz község mellett. 



Moliniű ariindinacea Schrk. a Pilis-hegyen, Huta-Szent-Lélck község fölött. 



* Előadta a szerző a iKivénytani szakoszt:ilynak 1903. cvi dcczcmbcr 9-ikén 

 tartott űlcsén. 



