SZAKOiiZrÁLYI ÜGYEK. 



135 



lukrativ kereskedelmet űztek a kezdetleges 

 módon, háí^ilag desztillált és terpentinnel 

 hamlsitott olajjal, miáltal jó hírnevét erő- 

 sen lejáratták. 



1G76 táján új magyar balzsam merült 

 fel, melyet A u g u s t i n i veje, az exulans 

 evangélikus pap B u c h h o 1 1 z György j 

 a czirbolyafcnyö (:irbor libani = Pinus 

 Cembra) ágaiból desztillált. A termőhely 

 azonossága és a készítmények külső ha- 

 sonlósága okozta, hogy a szakirodalom a 

 kettőt összefoglalta egy szernek, mások 

 két-két olajat különböztettek meg, a termő- 

 fákról pedig meséket mondtak. E zűrzavar 

 közepette jelentek meg F i s c h e r liptói 

 főorvos készítményei 1716 táján : Essentia 

 Carpatica, Hungarica stb. néven, melyek a 

 törpefenyő fajának szeszes kivonatával 

 készültek, miáltal a zavar még nagyobb | 

 lett, az irodalmi adatok egymásnak homlok- j 

 egyenest ellentmondtak, mert a háromféle 

 készítményen sem a pharmakognosia, sem 

 a botanika eligazodni nem tudott. i 



A feltalálók közvetetten utódai az elsőbb- 

 ségen versengettek, mely vitából Buch- 

 holtz neve került ki győztesen. Az ellen- 

 téteket kimondotta B r u c k m a n n braun- 

 schweigi orvos 4 értekezése, a ki -Au gu s- 

 t i n i elsőbbségét nemcsak revindikálta, 

 hanem a helyszínen végezett tanulmányai- 

 val a botanikai tévedések javarészét is 

 helyesbítette. 



A tanulmány kiterjeszkedik a feltalálók 

 életrajzi adatainak néhány vitás pontjára, 

 csoportosítja a kérdések körül támadt 

 irodalom bibliográfiáját, miáltal több téves 

 részlet helyesbcdett. Külön foglalkozik 

 a balzsamgyártás különböző módjtival, 

 összehasonlítva a mai készítményekkel, 

 és végül arra utal, hogy Késmárk határá- 

 ban a Fehér-tó környékén, a hol a 

 hajdani párolótelepek is állottak, újra mű- 

 ködik egy kisebb gyár. Itt már modern 

 eszközökkel gyártják A u g u s t i n i egy- 

 korú arcanum-át ; de mert a gyár keres- 

 kedőink, orvosaink és gyógyszerészeink 

 indolencziájával megküzdeni nem tud, hihe- 

 tőleg beszünteti üzemét. A magyar balzsam 

 270-esztendős pályafutását ott fejezi be, 

 a honnan kiindult. 



8. Kümmerle J. Béla »Adatok 

 a Kaukázus harasztjainak ismeretéhez« 

 czímű előadásában megemlékezik a Déchy 

 M ó r hatodik kaukázusi expedícziója köz- 



ben Hollós Eászló gyűjtötte harasz- 

 tokr Jl ; a Kümmerle meghatározta 

 fajok példái a Magyar Nemzeti .Múzeum 

 növénytani osztályának jutottak ajándékul ; 

 ez a gyűjtemény majdnem kivétel nélkül 

 magában foglalja a Kaukázusnak ritkább 

 és jellemzőbb fajait. 



9. Kümmerle J. Béla szakosztályi 

 jegyző a Nagy-Bakonyba tervezett bota- 

 nikai kirándulásnak (jún. 2 — 5.) részletes 

 programmját terjeszti a szakosztály elé. 

 A szakosztály a tervezetet jóváhagyólag 

 veszi tudomásul. 



A növénytani szakosztálynak 1904. évi 

 június 8-iki (CIV.) ülése. 



Elnök : Klein Gyula ; jegyző : K ü m- 

 m e r 1 e J. Béla. 



Klein Gyula elnök üdvözli a meg- 

 jelenteket és örömét fejezi ki a fölött, 

 hogy a mai ülés egyik tárgya érdekében 

 a tud. -egyetemi botanikai kert pálmaházá- 

 ban történt a gyülekezés. . 



1. Mágocsy-Dietz Sándor (Buda- 

 pest) ».'\z egyetemi növénykerté czímű 

 előadásában ismerteti a jelenlegi üllői-úti 

 egyetemi botanikai kertet megelőző kertek- 

 nek történetét, visszamenőleg a kezdet- 

 leges történeti időszakra. A jelenlegi kert 

 alapítását és a történt változásokat be- 

 hatóan fejtegetvén, fölemlíti, hogy a mai 

 állapot megteremtésében kiváló része és 

 érdeme van Fekete József intézőnek, 

 a ki ritka bő tudását és gyakorlati szakkép- 

 zettségét szerencsésen tudta egyesíteni a 

 kert czélirányos fejlesztése érdekében. 



2. Tuzson János (Selmeczbánya) 

 »Mykologiai megHgyelések« czimen tartott 

 előadást. Megemlékezik arról, hogy a két- 

 szikű lombosfák törzsének paraszitája- 

 ként és szaprofitájaként ismeretes Stereiim 

 hirsuttiin (Willd.) gombafajt a vörösfenyő 

 törzsén találta meg, mint paraszitát. Be- 

 mutatja továbbá mesterséges fertőzéssel 

 tett egyik kísérletének eredményét, melyet 

 a Schizophyllum coinmune Fr. gombával 

 végzett, Ailanlus glandulosa törzsén. .'\z 

 eredmény erre nézve azt bizonyította, 

 hogy a kéreg sebhelyébe oltott gomba 

 annak egy részletén elterjedt, és a fába 

 mélyen hatolt, a sebhely azonban két év 

 alatt erőteljesen behegedt. -A Polyporus 

 annosits Fr. gombáról ismerteti, hogy 



