-MAÜVAKUKSZAíi TOZKGAlUllAl. 159 



ő-sorosak, hegyük többnyire ívesen hajlott és mindenfelé irányuló. Zöld- 

 sejtek trapézalakúak, mindakét felől szabadok, majdnem olyan magasak, mint 

 a hyalin-sejtek. Likacsok leginkább a fonákon, fölfeli' aprók, gyűrűsek, aláfelé 

 nagyobbak és egys::erűek. Kétlaki. 



Az áglevelek likacsairól ismerhető fel a legjobban. 



Variatio. purpiirascens Russow ; gyep pirosas; viresceiis Russovv: 

 gyep zöldes. 



Előfordulás: I. piirpurasccns : Kókuszi-Láp, Alsótátrafüredi-Láp (F i- 

 1 a r s z k y) ; III. Mluha-Tó (( ' s a t ó, Magy. Növt. Lapok. IX. (>.) ; purpurascens : 

 Stufengraben (Greschik ap. Roll in Hedwigia XLIII. \'^7. ), virescens : Rox 

 (G r e s c h i k ap. Roll 1. c.) 



18. faj. Sphagniuii nibelliim WiLS. 



Bryol. brit. (ISőti) 19; S c h i m p. Entw. (1658) 71; L i m p r. Laubm. 

 1. 114; Warnst. Engl.-Pr. Xat. Pll.-fam. I. 3. 258. -^ S. acutifoliiun leiwl- 

 liiiii S c h i m p. Entw. (1S5<S) 57; .S'. aciitiformc SfiiLiEPH. et Warnst. Flóra 

 1884. p. p. ; S. citspidatiiin Baumg. ; S. aciitifolium IIazsl., Degen et Lojka 

 Exs. in herb. Mus. nat. Hung. 



Gj'ep pirosas, néha sötétebb, bíborszínű. Kéreg 3 — 4-rétegű, a feliildi 

 scjlck külső fala ép. Fahenger barnás. Szúrlevelei nyelralakiiak, hegyük kerek 

 és gyengén rongyos-rojtos. Hyalin-sejtjeik osztottak, rostjuk nincs. Áglevelek 

 tojásdadok, 3-csúcsúak, az elálló ágakon sokszor sarlósán egy oldalra hajlot- 

 tak. Zöld-sejtek olyanok mint az előbbi fajnál. Likacsok aprók, ritkák és leg- 

 inkább 3 — 3 hyalin-sejt összeérési helyén vannak. Kétlaki. 



Szárleveieiről és likacsairól mindig biztosan felismerhető és megkülön- 

 böztethető az előbbitől, melyhez különben külsőleg nagyon hasonló. 



Variatio. pallens Gravet : gyepje sárgászöld, nagyon halavány, 

 hasonló a .S'. molle-hoz. 



Előfordulás: I. Csorba (Istvánt fi), Schlechte Grund (H a z s- 

 1 i n s z k y, -S'. acutifoliiim), Rókuszi-Láp (F i l á r s z k y), Feketevág (L o j k a 

 S. acutifolinm), Koritnicza (D e g e n, 5. acutifoUum). Szent Anna-Tó (B a u m- 

 garten, -S. cuspidatum): pallens: Cserna (Bernútsky); II. Csukás (B u- 

 t u j á s (í y u 1 o). 



19. faj. SphagHHHi fuscinn (ScHlMP.) KliN'GGR. ' 



in Schrift. phys.-ök. Ges. Königsb. (1872) 4; L i m p r. Laubm. 

 I. 114; Warnst. Engl.-Pr. Nat. Píl.-fam. 1. 3. 258. — 

 ,S'. acittifoliuni var. fuscnni vScillMP. Entw. (1858) 57 ; S. acuti- 

 forme ScHLiEPH. et Warn.st. in Flóra 1884. p. p. / 



Gyep mindig világos vagy sötétebb színű csokoládébarna. 

 Kérge olyan mint a S". rubellnni-é. F'ahenger sárgásbarna. Aga ^, 'fusciiiii 



3 — 5, ezek közül 2 — 3 elálló, rendesen ívesen görbe. Szárlevelei szárlevelc. 



nyelvalakúak. kerekített végükön rongyosan-rojtosak. Hyalin sejtek 

 osztottak, rost nincsen bennük. Zöld-sejtjeik háromszögűek, fonák felől takartak, 

 vagy trapézalakúak, mindakét fetól szabadok. 3 — 4-szer olyan alacsonyak, 



