NÖVÉNYTAM BlBLlOGRAKlAXK SZLÁN' ADATAI. 175 



meg a régi hcrbaristak nyomán, inkább házi gyógyításra, mintsem botanikára 

 tanít. Czélja különben is az leiietett, hogy a Csehországból beözönlő XVII. 

 századbeli nyomtatványok alapján rekuzált fííves könyvek babonái helyett értel- 

 mesebb könyvet adjon a tót nép kezébe. Míívének czíme ez: Zelinkúr 



z ivelkich zeJinkárskich knicli ivytúlmiiti — — • proti iiciiiocánt obidwogclio 



Uidského pokolehá. W Trnaivc 1793. 8^ 1—300. 



Hasonló népies botanika már több is volt közkézen, melyek mind- 

 egyike több kiadást ért, azonban a sok közíil csak a szakolczait ismerem : 

 Herbai; aneb ivybornj lekárstwj clc. W. Skalici 1853. Pjstncm F. s. 

 Skurnicla syiiii. Szerzője nincsen fölemlítve, de a szövege arra vall, hogy 

 régebbi munka javítatlan kiadása lehet, körülbelül olyan irányú munka, mint 

 a magyar Házi különös orvosságok. 



Az igazi tudományos botanika lassan ébredt, még a cseheknél is. 

 A prágai honfiak múzeum-társulata már 1827-ben adott ki lapot, a hír- 

 neves Palack}^ szerkesztésében, >;C"asopis spolecnosti vlast. Múzeum '.< czí- 

 men, de ennek első évfolyamaiban a botanikának semmi nyoma. Csak a 

 40-es években találkozunk ott a két Press 1 testvér, mint a növénytan út- 

 törőinek nevével, noha munkálkodásuk már a 20-as években indult meg. 

 Kutatásaik körébe azonban hazánk területét nem vették be, és így közvetetien 

 hatásuk alig lehetett, noha munkáik az akkori pánszláv hangulat mellett 

 nálunk is mihamar elterjedtek. Ilyenek voltak : 



Pressl K. B. Viseobecny rostlinopis I— II. Prága 184(;. - Pressl I. Sv. 

 Poi'átkove rostlinoslovi. Prága 1848. 8** (Novoreská biblioth.) Kzek szolgáltak 

 szövegül : K a r e 1 A m e r 1 i n g színes tábláihoz : Jedovaté rostliny w Cechách a 

 na Slovensku. 26 aczélmetszetű színezett kép 4 füzetben (külön szöveggel 

 is.) (Merklas kiadása, Prága, I850j, mely mar kifejezetten a felvidéki 

 tótságra is kiterjed. 



Nyomukban haladnak: F. M. Opiz Seznam rostlin (Maié encykl. 

 nauk.) Prága, 1852 és 



I. S lob oda Rostlinnictvi. Prága 1852 (U. o.) művek, melyek kézi-, 

 illetve tankönyvekül az alkotmánj^os korszak beálltáig közkézen forogtak a 

 l"el vidéken is. 



Nyelvileg alig különbözik ezektől a magyar származású, dr. Cust. 

 Peuss: Kwótna Slovenská, ('■ili spis jevnosnúbns'ch na Slovensku - — — 

 podle saustavy De Candolleo-vy. V. B. Stiávnici 1853 — munkája, de kieme- 

 lendő, mint tudtommal egyetlen tót. önálló botanikai kézikönyv, mely a 

 műnyelv megalkotásában fárad, sajnos azonban, a nehéz cseh-t<')t nyel- 

 vezetben. 



Peuss munkáján kívül egyetlen kísérletet ismerek önálló tót növény- 

 tan megírására, és ez Kardos Gusztáv tanárnak a tót népiskolák szá- 

 mára írt kézikönyve: Strúcny prirodopis pre slov. národne skoly. II. <) rast- 

 linách, Szakolczán jelent meg év nélkül, 1—48. 8". Ezt a korszakot ismét 

 nem lehet különválasztani a cseh irodalom-történettől, mert a tót nyelv 

 erősebb cseh befolyás alá került, mint előbb, amellett jelentékenyebb mun- 

 kák kizárólag cseh szerzőktől valók. 



