182 ERNYEY JÓZSEF 



Kotula B o 1. Rozmieszczenie roslin naczyniowych w Tatrach. Krakow 

 1889—90. 



J a n o t a E. d r. A lembergi hetilapban, »Lwo\vski Tydzienník« 1875. évi 

 11. számában : (Adatok a Tátra ismeretéhez), Przyczynki do znajomosci Tatr — 

 llorisztikai részleteket közöl Bártfa vidékéről. 



A Tom. XIV. (Rozprawy) 1 — -43 old. dr. J. R o s t a f i n s k i ; Jana Wolsa 

 zapiska trest'i letarskiej czímen a XV. századbeli Wels J. orvostól származó 

 botanikai kéziratot ismertet, melynek onomatologiai eltérései arra vallanak, 

 hogy a szerzője tót származású lehetett. 



Rozprawy Akad. Umiejetn. wydzial matem. przyrodn. új folyamában 

 Seria II. Tom. I. 1892 : 



Maryan Raciborski Flóra retycka w Tatrach 243 — 260 és II. k. 

 345—360. 1. »Przyczynek do tlory retyckej« czímen az őskori flórához szolgáltat 

 adatokat. Ugyané kötetben : 



E d w a r d Janczewski: Zawilecz stud. morfologiczne II. 184—213. old. 

 és III. köt. 105—136 valamint IV. köt. (1893) 187—192 és (1895) 203—222. 

 VI. (1896) 390—415. old. a Kárpátokban található .4?/6';;/o»í'- fajokat alaktani- 

 lag, anatómiailag és a hybridek szempontjából írja le. 



Ugyanitt, Ser. II. tom. IV. 1893. év 105 — 136. old. Kazimierz Miczynski 

 ugyancsak az .477í';;io»í'- fajok hybridjeit írja le, bár függetlenül .í a n c z c \v s k y 

 tanulmányától, de mégis úgy, hogy a kettő egymást kiegészíti. 



Szyszylowicz és Rogalski a szepesi mészhegységben 1878 

 nyarán gyűjtöttek növényeket, a melyekről Rogalski a Sprawozdanie 

 1877. évi XII. évi. 169—205 old. számol be. 



Szyszolowicz később, 1884-ben ismét megfordult a Szcpességben, 

 a mikor Kalchbrenner és Hazslinszky nyomán a májmohák elter- 

 jedését tanulmányozta. Erről szóló tanulmánya a Sprawozdanie 1885. évi 

 XIX. kötetében 25 — 124 old. jelent meg, és folytatólag a krakói akadémia 

 1886. évi május 7-én tartott ülésén referált róla »Hepaticae Tatrenses« czímen, 

 de ez utóbbinak a megjelenéséről nincsen tudomásom. 



Ugyancsak a Sprawozdanie-ban (1880. évi XIV. k. 79— 250 old.) Z a p a- 

 lowicz H. dr. a Babiagora növényzetét ismerteti botanico-geogr. alapon. 



A horvát szaklapokat nem nézhettem át ; közkönyvtárainkban egyet 

 sem leltem, még a zágrábi akadémia természettud. -mathematikai jelentéseit 

 sem kaptam kézbe, azért csak három nagyobb botanikai művet említhetek: 

 F a r k a s - \^ u k t i n V i ('• Lajos és .S c h 1 o s s c r József Flóra (Jroa- 

 tica-ját, mely még 1869-ben jelent meg ; — P i 1 a r G. Susedska fosilná Oora 

 1883 — és a kézikönyvül kiadott Bilinar-t, mely szintén F a r k a á - \' u k o- 

 t i n V i ('■ és vS c h 1 s s e r munkája (1876). 



A bosnyák botanikai irodalomból csak a »Glasnik« körül csoportosuló 

 írókat ismerem, a mennyire a csonka, VII. évfolyamnál kezdődő példányom- 

 ból tanulmányozhattam. 



Gutvinski Román: Prilog k poznavanju füsilnih diatomacea u 

 Bosni. (Adatok a fosszil diatomaceák-hoz Boszniában.) Glasnik X. 1898. 

 93—101. old. 



