200 



SZAKOSZTÁLYI ÜGYEK. 



tás mellett, a két mérési mód eredményei 

 között 0-tól — kivételesen 1 /u-ig ter- 

 jedő eltérések előfordulhatnak, a melyek 

 mindakét műszernél előforduló megfigye- 

 lési, leolvasási és szerkezeti hibák összege- 

 ződése által keletkeznek és majd — , 

 majd -|- előjellel birnak. A méréshez szűk. 

 séges idő tekintetében — az okulár-mikro- 

 méter használatát is csavarokkal mozgat- 

 haí(i tárgyasztal mellett tételezve föl — 

 az új műszerrel mintegy 15 — 20^/0 idő- 

 megtakarítás mutatkozik. 



T u z s o n végűi kiemeli, hogy a kísér- 

 leti műszer a selmeczbányai bány. és erd. 

 főiskola mechanikai műhelyében készült. 

 Mikroszkópok készítésére berendezett spe- 

 cziális műhelyekben azonban a műszer 

 még tökéletesebben lesz elkészíthető, és 

 ilyen kivitel mellett, nagyobb laboratóriu- 

 mokban, és olyan dolgozatok elkészítésénél, 

 a melyek sok méréssel kapcsolatosak, a 

 műszer nagyon jó szolgálatokat tehet. 



A mérő-készüléket T u z s o n János és 

 H e r r m a n n Miksa tanárok közösen 

 szerkesztették. 



10. K ü m m e r 1 e J. Béla szakosztályi 

 jegyző felolvassa a szünet alatt a szak- 

 osztály elnökségéhez érkezett iratot, melj'- 

 ben Gerstner Igniícz pápa-teszéri 

 esperes-plébános a folyó évi júniusi 

 bakonyi botanikai kiránduláskor nyil- 

 vánult vendégszerető fogadtatás alkalmá- 

 ból a szakosztály köszönetét megkapván, 

 Gerstner esperes-blebános meleghangú 

 levélben tudatja, hogy örömmel tette meg 

 a tőle telhetőket, mivel ezáltal tudományos 

 és közérdekű törekvéseket vélt előmoz- 

 díthatni. 



A szakosztályi jegyző jelenti még, hogy 

 Ascherson Pál berlini tanárt és jeles 

 kutatót 70-edik születésnapja alkalmából 

 fol3'ó évi június 4-ikén a szakosztály 

 nevében táviratilag üdvözölte. 



A növénytani szakosztálynak 1904. évi 

 november 9-iki (CVI.) ülése. 



Elnök : Klein (iyula ; jegyző : K ü m - 

 ni e r 1 e .1. Béla. 



1 . Kerékgyártó Árpád (Budapest) 

 i>Magya7-ország virágos növényei a szin 

 tekintetében'!, czímen t:irtott előadást. 



Újabban a növények nagyon különböző 

 részeit és tulajdonságait viszik az élet- 

 tannal kapcsolatiba ; vájjon nincsen-e a 

 színezetnek is a Nap sugaraival kapcso- 

 latos élettani értéke ? Az ez irányban 

 megindulandó kutatáshoz óhajt hozzá- 

 járulni ez a dolgozat. Magyarország szí- 

 nes pártájú növényei ekképpen oszlanak 

 meg: 32'87" o a fehér, 27-47" ii a sárga, 

 207"/o a piros, 12-32'^/o a kék, 6-85"/ü a 

 lila és 0'42*^V<' a barna. Ez adatok össze- 

 hasonlításából Kerné r-nek a balti fló- 

 rára vonatkozó adataival kitűnik, hogy a 

 sárga és lila fajok száma a hőmérséklet 

 csökkenésével növekedik, a pirosaké és 

 kékeké fogy, míg a fehéreké egyazonos 

 marad. Kerékgyártó összeállította 

 külön-külön az egy- és kétszikű fajok 

 statisztikáját is, és az egj'es hónapok 

 adatai alapján megszerkesztette két táblában 

 a 6 főszín görbéit, összehasonlítva a 

 hőmérsékleti görbével. 



2. K ü m m e r 1 e J. Béla y>Egv vizi 

 haraszt Budapest flórájában^ czímű elő- 

 adásában bemutatja új növénypolgár gya- 

 nánt a négylevelű mételyfűvet, a melyet 

 Kümmerle a Magyar Nemzeti Múzeum 

 növénytani osztálya pteridophyta-herbáriu- 

 mában talált. E növény Budapestről három 

 példában van meg ; közülük kettő M ü 1 - 

 1 e r B. gyűjtőtől származik, a Rákos- 

 patakból, a harmadik pedig ugyancsak 

 Budapestről van jelezve, de pontosabb 

 helyadat, valamint a gyűjtő nevének 

 a megnevezése nélkül. Kümmerle 

 több ízben is kereste e növényt a Rákos- 

 patakban, de mindig minden eredmény 

 nélkül. Úgy látszik, hogy ez a növény, 

 mint sok más növény is — melyeket 

 .S a d 1 e r Budapest vidékéről említ — 

 az idő folyamán a flóraterületről eltűntek. 

 Kümmerle a négylevelű mételyfűnek, 

 valamint a vízi ruczaörömnek helyes rend- 

 szertani neveivel is foglalkozik. Nomen- 

 klatúrái fejtegetéseinek alapjául veszi 

 L i n n é-nek »Genera Plantarum« I. ki- 

 adását 1737-ből és »Species Plantarum«- 

 jának I. kiadását 1753-ból. Minthogy 

 Linné ez utóbbi munkában a Marsilea 

 L. génuszban két eltérő növénj^t sorol 

 elő, ú. m. a Marsilea iiatans L. és a 

 Marsilea quadrifolia L. nevű fajokat, 

 Kümmerle ezért szétválasztja azokat, 

 még pedig olyképpen, hogy a sok synonym 



