_ 4 - 



Plantevsexten i den udyrkede Del at' Landet; derimod er der et 

 udforligt Kapitel om Agerdyrkningen (1. c. pp. 292—320) og om 

 Heavlingen (pp. 320—328). Vi faar heri at vide, hvordan Feerin- 

 gerne behandler den Jord, der indtages til Dyrkning. Metoden var 

 den Gang, altsaa for godt Hundrede Aar siden, den samrae, i alt 

 Fald i sine Hovedtraek, som nu, saaledes som den senere bliver skildret 

 her i Afhandlingen. Det var de samme Kulturplanter, der anvendtes, 

 nemlig hovedsagelig Byg og Roer; Kartoffeldyrkningen, der nu er 

 saa udbredt, var dog den Gang kun i sin Vorden, og Forsogene 

 med Havre og andre Planter var uden st0rre Betydning da som 

 nu. Ligesom den Dag i Dag overlod man til Naturen at klsede 

 den benyttede Ager med Grses, hvad der tager nogle Aar. Det er 

 ganske ejendommeligt at se, hvilken Konservatisme der har vaeret 

 raadende med Hensyn til Agerdyrkning i det forlobne Aarhundrede: 

 thi forst nu i de senere Aar er den rokket. 



Forfatteren til det kendte store Algearbejde „Tentamen Hydro- 

 phytologice dankce" , Pastor H. C. Lyngbye besogte i 1817 Faeroerne 

 og fra hans Haand foreligger der (Lyngbye 1822) nogle „Anmaerk- 

 ninger til kort Efterretning om Faeroerne efter Sir Mackenzie" ; 

 foran for Anmaarkningerne gaar en ligeledes af Lyngbye forfattet, 

 noget forkortet Oversaettelse af Sir Mackenzie's Afhandling; men 

 heri findes saare lidet af Interesse for os, blot den ssedvanlige 

 Beskrivelse af Metoden for Agrenes Dyrkning. Derimod giver 

 Lyngbye's Anmaerkninger flere vaerdifulde botaniske Oplysninger; 

 saerlig er en Beskrivelse af Bestigningen af Sksellingsfjoeld paa 

 Strom (1. c. pp. 123 — 126) vserd at fremhseve paa Grand af dens 

 detaillerede Notitser om Vegetationen paa Fjaeldets Topplateau. 

 Her naevnes, at Fladen dels er „bevoxet med Mos, isser Trichosto- 

 mum [Grimmia hypnoides og G. ericoides] *), dels bestaaende af ode 

 Sand og Grus, hvor Koenigia islandica hist og her sparsomt pipper 

 frem" ; Lyngbye har hermed karakteriseret de to Hojfjgelds-Plante- 

 formationer, der her i Afhandlingen bensevnes Grimmiahede og 

 Fjseldmark. For den sidstes Vedkommende folger endvidere en 

 Liste, hvori der, foruden en Maengde Mosser og Likener, naevnes 

 folgende Blomsterplanter : Festuca vivipara [F. ovina vivipara], Aira 

 montana [A. flexuosa montana], Koenigia islandica, Polygonum 

 viviparum, Bumex digynus, [Oxyria digyna\ Saxifraga palmata 

 \_S. ca?spitosa~], S. stellaris, Cerastium alpinum [C. Edmondstonii], 



1 ) Navnene indenfor de kantede Parenteser er de nu brusrelise. 



