— 5 — 



Arabis hispida [A. petrcea], Statice Armeria og Salix herbacea; 

 det er en Samling Navne, der passer aldeles ind i det Begreb, som 

 jeg for Fseroernes Vedkommende kalcler Fjaeldmark. — Lyngbye for- 

 taeller ogsaa (I. c. p. 130) om den dyrkede Marks Udvikling fra Korn- 

 ager, gennem en Ukrudtsvegetation (min „Forvandlingsformation") 

 til Grsesengen med Holcus lanatus og mollis, Anthoxanthum, Festuca 

 pratensis 1 ) og Agrostis vulgaris — altsaa den ssedvanlige Boformation. 

 Ogsaa den Ejendommelighed , at alle Husene er tsekkede med 

 Graestorv, hvor Groesset trives saa vel, at „man kan slaa H0 paa 

 Husenes Tage" (1. c. p. 149), omtales, og tillige meddeles en Liste 

 over de Arter, der voxede paa Taget af Sorvaag Kirke paa Vaago. 



Nogle Aar efter Lyngbye besogte den danske Geolog Forch- 

 hammer Fseroerne og var da i Selskab medSkotten W. G. Trevelyan, 

 som adskillige Aar efter skrev en lille Afbandling om Fseroernes 

 Vegetation og Klima (Trevelyan 1835 — 37); det er — hvad Vegeta- 

 tionen angaar — mest Gentagelser af Landt's og Lyngbye's Med- 

 delelser; ny er dog nogle Optegnelser fra Malinsfjeeld paa Videro, 

 som Trevelyan sammen med Forchhamrner besteg d. 18 Juli 1821; 

 han giver her en Liste over de Arter, der voxede paa Topplateauet, 

 en Liste, som n0je svarer til Lyngbye's fra Sksellingfjaeld, og des- 

 uden Angivelser af de Hojder, i hvilke de forskellige alpine Arter 

 begyndte at vise sig. 



Det nseste Bidrag til Kundskaben om Fseroernes Plantevaext 

 skyldes Franskmanden Gh. Martins, som i 1839 med Orlogs- 

 korvetten „La Recherche" anlob Torshavn og under sit Ophold 

 gjorde Exkursioner paa Stromo og Nolso. Han har benyttet dette 

 Kendskab til Faeroernes Vegetation til en sammenlignende Studie 

 over Fasroernes, Shetlands og Islands Flora og Betragtninger over 

 Floraens Indvandringsveje og -Maader (Martins 1848). Et Beferat 

 og en Kritik af denne Del af hans Arbejde ligger udenfor vort 

 Omraade; her skal kun omtales, at der — foruden den stadig 

 gentagne Beskrivelse af Kornavlen og Jordens Dyrkningsmaade 

 gives en Skildring af Vegetationen i Torshavns nsere Omegn og 

 paa Noise fra Stranden til Toppen af 0ens Fjseldparti. De ejen- 

 dommelige Rundheller nord for Torshavn med deres vexlende Vege- 

 tation behandler han meget korrekt, idet han skelner mellem de 

 golde og udsatte Toppe, hvor navnlig Armeria falder i 0jnene, og 

 de kserfyldte Huller med Eriophorum 0. s. v. Fra Nols0 nsevner 



J ) Bestemmelsen er ikke korrekt; der er muligvis ment Festuca rubra. 



