— 8 — 



I 1895 rejste den svenske Botaniker Dr. H. G. Simmons paa 

 Faeroerne, hovedsagelig for at studere Havalgevegetationen ; men 

 han har dog ogsaa gjort Indsamlinger paa Land, hvorom han har 

 givet kortere floristiske Meddelelser (Simmons 1896). 



Sararae Aar besogte Dr. F. B r g e s e n for forste Gang 0erne, 

 og Forf., der deltog i Ingolf-Expeditionen, anlob paa Ud- og Hjemtur 

 Trangisvaag paa Sydei'0; en lille Notits om vore Iagttagelser over 

 Vegetationen, samt nogle Plantelister publicerede vi i Faellesskab 

 (Borgesen og Ostenfeld Hansen 1896). 



Som naevnt i Forordet begyndte den egentlige grundige Under- 

 sogelse af 0ernes Vegetation naeste Aar (1896), idet Apoteker 

 G. Jensen besogte de fleste 0er for Mosfloraens Skyld og Dr. 

 Borgesen adskillige af dem for Algefloraens. C. Jensen har (1897) 

 givet en fortraeffelig Rejseberetning, hvori han med Rejsens Gang 

 som Ramme beskriver, hvad han traf paa af botanisk Interesse, 

 idet han laegger Hovedvsegten paa Mosvegetationen. Der er i denne 

 Afhandling en Rigdom paa Vegetationsbeskrivelser og Bemeerkninger 

 om Alters seeregne Voxepladser, samt Betragtninger over de ydre 

 Kaars Virkning paa Vegetationen; Afhandlingen har vaeret mig til 

 stor Nytte og vil blive citeret atter og atter i Kapitlet om Plante- 

 samfundene. Paa saerdeles mange Punkter har Jensen nemlig ikke 

 nojedes med Mosvegetationen alene, men har optegnet, hvad der 

 var at bemaerke ved Vegetationen i dens Helhed, og hans store 

 Kendskab til Blomsterplanterne har givet sig Udslag i mange fuld- 

 staendige Vegetationsbeskrivelser, der staar betydelig over, hvad en 

 ensidig Betragtning af enten Blomsterplanter eller Mosser vilde give. 



En anden Afhandling, der behandler Plantesamfundene paa 

 F aero erne, er P. Feilb erg's som Manuskript trykte „Fra Lier og 

 Fjaelde" (1900). Forfatteren til denne fornojelige Rejse-Skildring 

 opholdt sig i Somren 1899 paa Faeroerne og Shetland for at studere 

 Plantevaexten fra et 0konomisk Synspunkt. Afhandlingen behandler 

 derfor hovedsagelig kun Hjemmemarken med dens Graesvaext og 

 Korn- og Kartoffel-Avl, samt den lavere Del af Udmarken (Haugen); 

 den rent botaniske Side er kun en mindre vigtig Synsvinkel for 

 Forfatteren. Ikke desto mindre findes der fortraeffelige Skildringer 

 af nogle af Plantesamfundene. Det er selvfolgelig forst og fremmest 

 Boernes Graesformation og de dyrkede Agre, som der redegores for; 

 dernaest Graesli og Hedekaer, samt Kaer og Lynghede. Overalt er 

 der en stserk Paapegen af Jordbundens Art og dennes Betydning 

 for Plantevgextens Sammensaetning ; ogsaa den usaedvanlig store 



