— 11 - 



Vedkommende ikke saa vigtigt at faa Middelvgerdierne at vide som 

 de absolute Vserdier, specielt de extreme. Det viser sig da, at den 

 absolut laveste Temperatur, som er maalt i Torshavn i 30 Aar, er 

 -f- 1 1°6. Endvidere har det Interesse at notere, at der aarlig kun 

 er 8 Isdage (o: D0gn, hvis Temperatur ikke naar op over 0°); 

 og 70 Frostdage (o: Dogn, i hvilke Temperaturen til en Tid har 

 vseret under 0°) ; dette er et meget ringe Antal. Endelig er den 

 negative Temperatur for Isdagene sjseldent ret meget under Nul- 

 punktet, hvilket blandt andet fremgaar af det Faktum, at der i 

 Torshavn i 30 Aar kun er forekommet 9 Dogn med Temperatur 

 paa under -f- 10°. 



Et Forhold, der bor tages i Betragtning her, er, om Temperatur- 

 vexlingerne foregaar hurtigt og ofte, eller Perioderne er langvarige 

 og Overgangene jsevne. Det er for dette Sporgsmaals Vedkommende 

 ikke saa let at faa gode Data til Besvarelsen, men det, at der kun 

 er 8 Isdage om Aaret, og at der af Isdage, som folger umiddelbart 

 efter hinanden, hojst er forekommet 5 og det blot 4 Gange i 30 Aar, 

 peger stoerkt paa, at Vexlingerne mellem Frost og To er talrige 

 og hurtige; man horer ogsaa faktisk paa Fseroerne ofte Tale 

 om denne Vexlens skadelige Virkning paa Vegetationen. Nogle Iagt- 

 tagelser over Snefaldet, som min Ven Laege Knud Poulsen efter 

 rnin Anmodning anstillede i Vintrene 1901—02 og 1902 — 03, og som 

 gengives i det folgende (pp. 16 — 18), viser ogsaa denne hurtige Vexlen ; 

 jeg vil her blot anfore et enkelt Exempel af hans Notitser: 30. og 

 31. December 1902, tsetSnefald, ret tykt Snedsekke; 1. Januar 1903, 

 Regn; 2. Januar, Sne borte i Lavlandet; 4. Januar, Barfrost; 5. og 

 6. Jan., jsevnt Snefald; 7. Jan., Snefog; S.Jan., Regn, Sneen smelter; 

 9. Jan.., Barfrost. I Lobet af 10 Dagc har saaledes Landet vaeret 

 snedaekket 2 Gange, snebart med Regn 2 Gange og med Barfrost 

 2 Gange. Man kan let taanke sig, at en saadan Vexlen maa have 

 Indflydelse paa Planterne. Selvom saaledes Vintertemperaturen er 

 relativt hoj, maa Planterne vaere ret haardfore for at udholde 

 disse hurtige og hyppige Vexlinger. 



Vi gaar nu over til Sommertemperaturen. De to varmeste 

 Maaneder er Juli og August med 10°8 som Middeltemperatur ; med 

 andre Ord: vi har egentlig ingen rigtig Sommervarme. Ogsaa her 

 maa vi imidlertid opsoge de absolute Temperaturer, og saa stiller 

 Forholdet sig ikke fuldt saa ugunstigt, som man skulde tro. Den 

 absolut hojeste Temperatur, der er iagttaget i 30 Aar, er 21°2. Under 

 mit Ophold paa 0erne i 1897 benyttede jeg undertiden Lejligheden til 



