— 14 — 



sort Kugle sammesteds endog 43°; men strax man stikker Termo- 

 metret noget ned i Jorden (15 Cm.), er Temperaturen kun 14°, 

 ligesaa naar man anbringer det i Skygge bag en Graestue 14°2. 



Disse Insolationstemperaturer er imidlertid slet ikke hoje; L. 

 K older up Rosenvinge (1897) anforer saaledes lige saa hoje 

 Temperaturer fra det sydlige Gronland og G. Kruuse (1898) nae- 

 sten lige saa hoje fra den midterste Del af Gronland (c. 69° N. Br.). 

 Man maa naturligvis ikke drage direkte Sammenligning mellem de 

 maalte Insolationstemperaturer og den Varme, som tilfores Plan- 

 terne ved Solens Straaler; men der fremgaar dog heraf, at Plan- 

 terne er udsatte for ret betydelig Paavirkning fra Solstraalerne, 

 storre end man faar at vide ved at holde sig til Lufttemperaturen 

 alene. 



Af min Tabel fremgaar endvidere, at Temperaturen hurtig 

 vexler, navnlig bevirker den ofte pludselig fremtraengende Taage en 

 Afkoling; se f. Ex. 18 Juli, Kl. 10 a.m. Solskin med 14° (Sving- 

 termometer) og 17° i Skygge paa en Graestue; Kl. 7,30 p. m. Taage 

 med en Lufttemperatur paa 11°. 



Vi kan saaledes resumere det, vi ved om Lufttemperaturen, 

 til folgende Saetninger: Luftens Varmegrad er om Vintren 

 relativ hoj, oftest o ver Nulpunktet, men undertiden og 

 hurtig synkende ned under dette for kortere Tid, dog 

 aldrig til saerlig lave Temperaturer; den koldeste Peri- 

 ode varer hen paa Foraaret; forst i April begynder 

 Temperaturen at stige; Juli og August er de varmeste 

 Maaneder, men ogsaa da er Temperaturen ret lav, meget 

 sjaeldent stigende over 20°, ligesom hurtige Vexlinger 

 ogsaa paa denne Aarstid er hyppige. Planter, der skal 

 kunne leve under disse Forhold, maa folgelig vaere tilpassede til 

 at kunne trives ved relativt lave Temperaturer; derimod behover 

 de ikke at vaere skikkede til at taale staerk og langvarig Kulde. 



b. Nedber og Luftfugtighed. Nedboren er rigeiig ; efter Willaume- 

 Jantzen falder der i Gennemsnit aarlig 1570 Mm. Regn, og denne 

 Regn falder rigeiig til alle Aarstider, dog mindst i Foraars- 

 og Sommermaanederne; April — Juli har saaledes kun 93, 88, 77 og 

 87 Mm., medens December og Januar har 185 og 184 Mm. Oftest 

 falder Regnen som fin Stovregn, hvad der blandt andet fremgaar 

 af, at Regndagenes maanedlige Antal er meget stort, og at kun 

 lidt kommer ned ad Gangen. Saaledes har de relativt regnfattige 

 Foraars- og Sommermaaneder ikke mindre end c. 20 Dage maa- 



