16 



rene Undtagelser blandt de fseroske Planter, ligesom der kun findes 

 relativt faa (og det endda naesten udelukkende Klippeplanter og 

 Sumpplanter) med andre xerofile Karakterer. 



c. Suedaekke. I de arktiske Egne, hvor Vintren er strseng 

 og langvarig, spiller det en stor Rolle for Plantevaaxten, ora Plan- 

 terne er snedaskte eller ej. Paa Faeroerne. hvor Vintren er saa 

 lidet udproeget, behover Planterne nasppe i saa hoj Grad Snedaek- 

 kets Beskyttelse; men nogen Fordel vil den snedaekte Plante dog 

 ogsaa her have fremfor den snebare, navnlig ved at Sneen mildner 

 Overgangen fra Frost til To og beskytter mod direkte Insolation i 



Fig. 1. Trangisvaagfjorden paa Syder0 med belt sneklaedte Omgivelser. 

 (Efter Botany of the Faeroes I). 



Frostvejr, samt tillige mod staerke Stormes udtorrende Indvirkning. 

 Da der ikke iblandt de meteorologiske Data findes Opgivelser om 

 Snedaekkets Varighed, har jeg, som ovenfor berort, formaaet Laege 

 Knud Po ul sen til under sit toaarige Ophold i Torshavn at gore 

 saa mange Optegnelser derom som mulig. Hans Notitser, der er 

 meget fyldige, byder saa meget. af Interesse, at jeg ikke tager i Be- 

 taenkning at an fore dem her in extenso, gaaende ud fra, at de 

 ogsaa har Vaerdi i rent meteorologisk Henseende: 



Vintren 1901 — 1902. 



12. November faldt den ferste Sne som et tyndt Daekke baade paa Fja>l- 

 dene og i Lavlandet. 1 6. Lavlandet snebart, Fjaeldene i det vaesentlige ligesaa 

 paa Sydsiderne. 17. Atter Sne overalt, tyndt og jaavnt Daekke. 20. Snebart 

 overalt. 9. December, tyndt Snedaikke overalt. 10. Begyndende T0. 1 1 og 



