— 17 — 



1 2. Tovejr, Lavlandet snebart. 1 3. og 1 4. Taet Snefald, Lavlandet daekket. 1 6. 

 Lavlandet naesten snebart. 17. Snestorm. 18. Snefald. 19. Sneen begynder at 

 svinde i Lavlandet. 81. Regn. 22. Sneen borte i Lavlandet og delvis paa Fjael- 

 dene. 26. Snebart na?sten overalt. 27. December— 9. Januar, vaesentlig 

 uforandret; ingen Nedbor af Betydning; tilsyneladende ikke synderlig staerk For- 

 dampning, da de faa Sneklatter paa de daekkede Steder lavere paa Fjaeldene 

 samt paa Topfladerne af disse ikke synes at tage synderlig af i St0rrelse. 10. 

 Snestorm. 11. Snedaekke overalt, stille, Frost. 12. Snestorm. 14. Regn. 15. 

 Sneen naesten borte. 25. Snestorm, Sne overalt. 30. T0. 31. Sneen naesten 

 borte overalt. 4. Februar, Sne overalt. 4—13. Jaevnligt Snefald. 13. Sneen 

 ligger hojt i Driver og isaer paa nogenlunde jaevnt skraanende N.- og V.- Sider; 

 paa H0jdeplateauerne og i Lavlandet kun fra nogle Ctm. til 30 a 60 Gtm. 

 1 4. begyndende T0. 1 5. Sneen delvis borte i Lavlandet. 1 6. Sneen naesten 

 helt borte overalt, Regn. 10. Marts, Snefald; paa Fjaeldene et tyndt Daekke, 

 i Lavlandet T0. 19.-20. Atter lidt Snefald. 21. Snestorm i Nat; tyndt Sne- 

 daekke overalt. 2 3. Sneen ligger som ssedvanlig mest paa N.- og V.-Siderne; 

 ogsaa Sne i Lavlandet. 27. Meget fordampet og bortsmeltet; Sneklatterne mindre 

 og mere spredte, jo naermere man er S0en. Ifolge Opgivelser skal der pan 

 Nordreoerne endnu vaere Ii0j Sne lige ned til S0en. 29. Snefald. 31. T0; 

 ■0stlig Storm. 1. April, naesten snebart. 3. Snefald. 4. Tyndt Snedaekke paa 

 Fjaeldene. 6. Snedaekke paa Topplateauerne, spredte Klatter paa Fjaeldsiderne. 

 <5.— 9. T0. 10.— 12. Regn. 1 2. Kun enkelte Klatter paa Topplateauerne. 2. Maj, 

 Klatterne naesten forsvundne. 3.-4. Ringe Snefald. 4. Tyndt Snedaekke paa 

 Fjaeldene. If0lge Opgivelse skal der paa Nordreoerne vaere megen Sne lige ned 

 til S0en. 1 0. Fuldstaendig snebart. 1 5. Paa Nordre0erne en Del Sne paa Fjael- 

 •dene (egen Iagttagelse) ; sydpaa fuldstaendig snebart. 



Til disse Optegnelser f©jer Dr. Poulsen f0lgende Bemaerkninger: „Den Del 

 af 0erne, jeg nogenlunde har kunnet iagttage, er den sydlige Del af Str0m0 og 

 €*ster0 samt Sand0 og Nols0. Disse Partier er forholdsvis lave og vel vaesentlig 

 derfor langt mindre snedaekte end den store nordlige Del. Dog er Forskellen 

 mellem f. Ex. Nols0 og Torshavns naermeste Omegn paa den ene Side og 

 de c. 25 Km. nordligere Dele af 0stero paa den anden meget paafaldende: Nols0 

 bliver ofte snebar i L0bet af faa Timer, vel sagtens fordi den er lille, lav, 

 kuplet paa Toppen og de fleste Steder falder stejlt af mod S0en; der ligger 

 aldrig megen Sne paa den, heller ikke i Driver. 



„Naar jeg bruger Udtrykket Snedaekke er det for saa vidt ukorrekt, som 

 der altid Andes store n0gne Partier, idet fremspringende Punkter, — store Sten, 

 Hamre o. lign. — saa at sige aldrig begraves; en virkelig Snemark, f. Ex. egnet 

 til Skilebning, er saaledes en Sjaeldenhed. 



,1 forste Halvdel af Februar, da vi havde det st0rste Snefald og efter 

 Sigende mere Sne end almindeligt, var jeg flere Gange n0dt til at gaa fra Tors- 

 havn til Velbestad paa Vestsiden af Str0m0. Snebedaekningen var da saaledes 

 fordelt : Paa det jaevnt stigende Stykke fra Torshavn til H0jdeplateauet (c. 200 M.) 

 var der en Del store og h0Je Snedriver vexlende med helt snebare Partier og 

 Straekninger med 30— 60Ctm.s jaevnt Snedaekke; paa Plateauet laa et 15 — 30 Ctm. 

 Ii0jt Snelag, st0rre Sten og Blokke altsaa udaekkede. Paa den stejlere Skraaning 

 fra Plateauet og ned til Velbestad var der saa at sige ikke et eneste snebart 

 Punkt; ogsaa Hamrene var begravede. Sneen gik mig overalt til midt paa Livet, 

 •og mange Steder var der enorme Driver. Efter hvad jeg h0rte og saa andre 

 Botanisk Tidsskriit. 28. Bind. 2 



