— 18 — 



Steder, tror jeg, at Exemplet giver et nogenlunde Begreb om Forholdene i 

 denne Periode. 



„Sneen svinder, som det fremgaar af Optegnelserne, som Regel meget 

 hurtigt, naar det forst begynder at t0 — ja, ofte forbloffende hurtigt, idet et 

 heftigt Regnskyl i L0bet af et Par Timer faar en forholdsvis betydelig Maengde 

 Sne til at forsvinde fuldstaendigt og det lige saa vel paa Fjaeldene som i Lav- 

 landet. I det hele har Forskellen mellem Sne til Fjaelds og i Lavlandet vaeret 

 mindre end jeg havde ventet." 



Vintren 1902—1903. 



15. November, tyndt Snedaekke paa de nordlige 0ers Toppe. 18. Atter 

 borte. 25. December, c. 2—3 Gtm. Sne, jaevnt Daekke overalt baade i Lav- 

 landet og paa Fjaeldene. 26. taet, jaevnt Snefald. 27. staerk Regn, Sneen smelter. 

 2 8. Sneen fuldstaendig borte i Lavlandet, paa Fjaeldene spredte Faner og Klatter. 

 30. — 31. Taet Snefald, jaevnt, 2—8 Ctm. tykt Daekke overalt. 1. Januar 1903, 

 Regn. 2. Sneen borte i Lavlandet. 4. Barfrost. 5. — 6. Jaevnt Snefald. 7. Snefog. 

 8. Regn, Sneen smelter. 9. Barfrost. 10. Snestorm. 11. Barfrost. 12. Paa 

 Fjaeldplateauet ligger 15—60 Ctm. Sne, storre Sten og Blokke udaekkede. Paa 

 Vestsiden af Stromo (Fjaeldskraaningen ned mod Hest0 Fjord) ligger 1 — 1,25 Meter 

 hoje Snefaner og megen Sne; 0stligt paa Strom0 kun lidt Sne, ligesaa paa 

 Sando. 13. — 14. T0 og Regn. 15. Snebart. 18. Lidt Sne Dagen f0r og om 

 Natten, nu T0 og snebart. 1. Februar, Sne. 2. c. 2,5 Ctm. Sne overalt baade 

 i Lavland og paa Fjaeldene. 3. Regn. 8. Taet Snefald, naesten 15 Ctm. tykt, jaevnt 

 Snedaekke i Lavlandet, lignende paa Fjaeldene. 10. Sneen borte i Lavlandet, 

 delvis paa Fjaeldene. 20. Omtrent uforandret, klatvis Snedaekke paa Fjaeldene. 

 22. Lidt Snefald, vaesentlig paa Fjaeldene. 23. c. 5 Ctm. jaevnt Daekke paq 

 Fjaeldene, intet i Lavlandet. 24. Sneen delvis borte paa Fjaeldene. 26. Endnu 

 et tyndt Lag Sne paa de h0jere Fjaelde. 6. Marts, kun Sneklatter hist og her. 

 10. Naesten borte. 5. April, Snevejr. 7. Atter snebart. 10. Snefald. 1 2. Sne- 

 fald (halv Snestorm); Snedaekke paa c. 5 Ctm., fraregnet storre Driver hist og 

 her. 1 4. Snefald, c. 15 Ctm. Sne. 1 5. Lidt Snefald. 1 7. — 1 8. Sneen fordamper 

 staerkt. 19. Regn. 20. Lavland og Fjaeldplateau vaesentlig snebare; paa Fjaeld- 

 toppene spredte Faner. 21. Om Aftnen ringe Snefald. 22. Snefald, To. 23. Sne 

 borte i Lavlandet, spredte Klatter og Faner paa Fjaeldene. 26. Saa godt som 

 al Sne borte. 8.-9. Maj, Snefald; Fjaeldene snedaekte, dog ikke fra Torshavn 

 og sydefter; Lavland snebart. 



Hertil knyttes folgende Bemaerkninger af Dr. Poulsen: „Iagttagelserne 

 gaelder vaesentlig kun den sydlige Halvde! af Stromo, samt Nolso, Hesto og 

 Sand0, hvilke 0er med Hensyn til Snedaekke frembyder omtrent ensartede 

 Forhold, dog bliver Nols0 altid f0rst snefri og har ringere Snedaekke end saerlig 

 Stromo, velsagtens paa Grund af dens Beliggenhed og Form : det samme gaelder 

 vist til Dels Hest0. Paa den nordlige Del af Stromo og paa Nordre0erne fald ei- 

 der langt mere Sne, og Fjaeldene paa dette Omraade har hele Vintren vaeret 

 mere eller mindre snedaekte, i alt Fald de h0jere Fjaelde. Aarsagen er vel nok 

 mest Fjaeldenes betydelig stone Hojde, om end Forskellen i Breddegrad og Be- 

 liggenhed ikke er helt uden Betydning. 



„Saavidt jeg har hort, er Snefald og Snedaekke paa Sydero snarest mindre 

 end i Torshavn-Distriktet, skjont en Del af 0en er temmelig hoj. 



„Alt i alt har Snefaldet i denne Vinter vaeret meget mindre end Vintren 

 forud og er isaer begyndt senere (ved Juletid)." 



