— 21 — 



En anden Vegetation, som ogsaa viser Vindens Magt saerlig 

 tydeligt, er Fjaeldplateauernes. Ofte findes paa disse Plateauer 

 Plantetsepper, hvoraf Partier er revne op og rullede bort (se Fig. 6) ; 

 man kan naesten altid se, hvilken Vind der paa Grund af de lokale 

 Forhold er den dominerende paa et givet Sted ved at undersoge 

 Plantestribernes Retning, idet den herskende Vindretning er vinkelret 

 paa Stribernes Lsengderetning. Er Fjaeldplateauerne meget golde, 

 saaledes at de kun huser en fattig Fjaeldmarksvegetation, vil man 



Fig. 3. Et Ejde ved Kvalbo paa Sydero; Vinden har hortfort store Partier af 



Jordsmonnet, saaledes at de tilbageblevne, planteklaedte Rester staar med skarpe 



eller udhulede Brinker, nogle Steder endog som lave Sojler. 



(Efter Botany of the Faeroes 1.) 



finde de fleste Planteindivider smogede taet op til og i Lae af Stenc. 

 Endelig bor naevnes endnu et Exempel paa Vindens Magt til 

 Fjselds; man finder ofte mindre Pletter med stovfin Jord, som er 

 ubevoxet; det er gserne i lave Fordybninger, og til Tider staar 

 det hele under Vand; men naar Vandet fordamper, torrer Jordon 

 ind og spraekker i polygonale Figurer — en Slags „Rudemark" 

 af efemer Natur. Trseffer man en saadan „Rudemark" om Somren, 

 er alle Spraekkerne fyldte med Sten fra en Nods til en knyttet 



