99 



Naeves Storrelse, medens der saa at sige ingen Sten ligger paa 

 Polygonemes Flader (se Fig. 4) ; uden Tvivl har vi her et Vidnesbyrd 

 om, at Stormene tumler med disse Sten, saaledes at de falder i 

 Spraekkerne. 



De faa Trseer, der findes, navnlig i Torshavn, er alle plantede 

 i Lae for Vindene og forraaar ikke at voxe op over deres Laegivere; 

 de har det samrae forkuede Praeg, som Traeerne paa Jyllands 

 Vestkyst og er altid skaemmede af en Maengde nogne Grenspidser. 



e. Lysmsengde. Da der ingen Skove findes paa Fasroerne, kan 

 Planterne nyde godt af al den Lysmaengde, som ifolge 0ernes 



Fig. 4. N0gen ^Rudemark" med storre og mindre Sten sammenblaeste 

 i „Ruderne tt s Sprsekker; Fjaddplateauet paa Kii'keborejn paa Str0m0. 



(Efter Foto. af Forf.) 



geografiske Beliggenhed og hvert Steds lokale topografiske Forhold 

 traeffer Overfladen. 



Vi herte for, at der var megen Taage, og paa Taagedage 

 er naturligvis Lysmaengden forholdsvis ringe. Desuden er Luften 

 naesten altid mere eller mindre overskyet; Middel-Skydaekket er 7,5 

 (0 = klar Himmel, 10 = overtrukket d: helt skydaekket) eller 

 med andre Ord: 3 U af Himlen er daekket af Skyer. Der er om 

 Aaret kun 5 „klare" Dage (Skymaengde under 2), men 184 „m0rke" 

 (Himlen helt skydaekket); Solen formaar saaledes ikke at gore 

 sin fulde Magt gaeldende, og tillige maa man huske paa 0ernes 

 nordlige Beliggenhed; om Vintren traeffer Solstraalerne saaledes 

 midt paa Dagen Jorden under en Vinkel af kun 5° — forud- 

 sat at Jorden er flad. Dette er jo imidlertid naesten ikke Tilfaeldet 

 noget Steds paa Faeroerne: Overfladen er altid mere eller mindre 



