— 25 — 



hvidlig (saaledes har Hvide'naes nord for Torshavn netop sit 

 Navn efter de der talrig forekommende Skaller) ; selvfolgelig er 

 Jordbunden paa saadanne Steder meget kalkrigere end ellers. Ved 

 Kysterne foregaar der iovrigt en Udslemning af de finere Dele a(* 

 Jorden, saaledes at der bliver et ret grovt, morkt Strandsand 

 tilbage: rimeligvis er dette Sand mindre nasringsrigt for Planterne 

 end den uslemmede Jord, men det har aldrig den hvide, golde 

 Farve som f. Ex. det udvaskede Kvartssand ved Danmarks Vest- 



Fig. 6. Fjaeldplateau paa Nolso; Vinden har revet det meste af Plantetseppet 



op og f0rt det og Finjorden bort, saaledes at der kun er en nogen Grusflade 



med enkelte planteklredte Pletter tilbage. (Efter Botany of the Fa?roes I.) 



kyst. — Sanddannelserne er ikke videre udbredte paa Fasroerne, men 

 findes dog i naesten alle Fjorde, omend gserne over meget ringe 

 Arealer. Den storste Sandansamling paa Fan-oerne findes, som 

 forovrigt 0ens Navn ogsaa siger, paa San do ved det inderste 

 af Sandsbugt. Her er omkring Elvens Udlob i Havet dannet 

 en stor, plan Sandflade (se Fig. 5) og bag den en veritabel Klit 

 af opfoget Sand. Et Tillob til Klitdannelse findes endvidere ved 

 Midvaag paa Vaago. 



Foruden Strandsand bor det nsevnes, at der ved forskellige 

 Smaasoer og ved Elvene dannes Sand- eller rettere Grusflader 



