— 29 — 



fjaerne gjorde denne Holm et fremmedartet Indtryk, da jeg i Somren 

 1897 besogte Dalen ; Vegetationens gronne Farve var ligesom spaettet 

 med hvide Pletter, hvad der ved naermere Eftersyn viste sig at vaere 

 talrige Frugtstande af Eriophorum poly stachy urn \ denne Plante var 

 ogsaa almindelig i Kaervegetationen langs Soens Bredder, men for at 

 frnde blot en enkelt Frugtstand her, hvor Faarene kunde komme til, 

 maatte man soge laenge; Stsengler, der skulde baere saadanne, var 

 der derimod nok af, blot var de alle afbidte. Jeg vadede ud til 

 Holmen og saa nu, at den var daekket af en Vegetation, hvis 

 Hovedmasse var den naevnte Eriophorum, Luzula silvatica og Carex 

 binervis, og alle disse Planter var i Gennemsnit 0,75 Meter hoje. 

 — Ja, hvordan vilde Faeroernes Vegetation ikke se ud, hvis Faarene 

 manglede ! 



Selvfolgelig er Faarenes Betydning storst for de lavere liggende 

 Egnes Vegetation; paa Fjaeldene, hvor der er sparsom Vegetation 

 (Fjaeldmark), eller hvor Grimmiaheden dominerer, maerkes deres 

 Indflydelse naeppe i storre Grad. 



De andre Husdyr, der holdes, nemlig Koer og Heste, er uden 

 videre Betydning, thi baade er de langt faerre i Antal, og i alt 

 Fald for Koernes Vedkommende faar de deres Foder for en stor 

 Del fra Indmarken. 



Jeg tror, man uden at overdrive kan sige, at Vegetationens 

 UdseendepaaFaeroernei de lavere Dele afdetudyrkede 

 Land er i hoj Grad praeget af Faarenes Afgraesning. 



c. Fuglene. Faeroerne er bekendte for deres mange Fugle- 

 fjaelde, hvor Tusinder af Svommefugle (Alkefugle, Maager og Hav- 

 heste, samt Skarver) yngler. Som rimeligt er, har Vegetationen paa 

 saadanne Fuglebjaerge sit Saerpraeg. Den skarpe Fuglegodning 

 indeholder rigelig med kvaelstofholdige Stoffer (Urinsyre), der direkte 

 eller indirekte er ypperlige Naeringstoffer for Planterne. Man kan 

 ogsaa naesten altid selv i Frastand kende Fuglebjaergene paa, at 

 den Vegetation, der findes, bestaar af hoje og kraftige Planter. 

 Nogle Planter som Kvan {Archangelica officinalis) findes som vildt 

 voxende alene paa Fuglebjaerge, andre optraeder i saerlig frodige 

 Former der. Paa den anden Side er der adskillige Planter, som 

 Fuglenes Exkrementer fordriver fra Fuglebjaergene, saerlig Mosser. 

 Paa en Exkursion til Nolso i August 1897 iagttog jeg saaledes Vegeta- 

 tionen i en stor Ur paa 0stsiden; nogle Steder var her Yngleplads 

 for Lunder, andre Steder ikke, og der var en meget kendelig Forskel 

 i Vegetationens Udseende og Sammensaetning; i Lundeuren var en 



