— 30 - 



blaagr0n Form at Festuca rubra den dominerende Art; paa et 

 mindre Omraade noteredes 8 Arter af Blomsterplanter og 7 Mosser. 

 Anderledes artsrig var Vegetationen i den ikke af Lunder beboede Ur ; 

 her noteredes 27 Blomsterplanter og 33 Mosser, og isaer de sidste var 

 fremtraedende, saa de gav Vegetationen Praeg, medens Blomster- 

 planterne i Kvantitet aldeles ikke kunde hamle op med Lundeurens 

 blaagrenne Festuca. (Se naermere p. 102 og p. 123.) 



Det ses af det anforte Exempel, at Fuglene paa de begraensede 

 Omraader, der her er Tale om, har en ikke ringe omformende og 

 sigtende Virkning. Noget lignende er sikkert ogsaa Tilfseldet paa 

 Myggenaesholm, hvor en stor Koloni af Suler yngler, og paa 

 Kirkeboholm, hvor der er Edderfuglevarp. 



Af andre, vildt levende hojere Dyr er der naeppe nogen, som 

 har Betydning for Vegetationen; de smaa Harer er ikke saa tal- 

 rige, at man behover at regne med dem. 



Det lavere Dyreliv er ikke rigt og har naeppe meget at sige i 

 denne Sammenhaeng 1 ). 



III. Nogle biologiske Forhold. 



Inden vi gaar over til at beskrive Plantesamfundene, kan der 

 vaere Grund til at se lidt paa deri optraedende Arters Livsvarighed 

 og Skudbygning, Blomstringstid og andre biologiske Forhold, idet 

 jeg dog holder mig alene til Blomsterplanterne og Karsporeplanterne. 



1. Livsvarighed og vegetativ Formering 3 ). 



I intet af de naturlige Samfund paa Faeroerne er enaarige eller 

 i det hele engang-blomstrende (hapaxantiske) Arter overvejende, og 

 forovrigt heller ikke i de af Mennesket paavirkede eller fremelskede 

 Samfund, naar Kornagrene alene undtages. Det er jo rimeligt, at det 

 insulaere Klima med mild Vinter og Regn til alle Aarstider virker til 

 Fordel for de fleraarige Arter. Det viser sig ogsaa ved Sammentaelling 

 af de vildt voxende Arter (taget i samme Omfang som min Liste i 



x ) Det er tidligere naevnt, at Regnorme og forovrigt andre Dyr, ligesaa vel 

 som Bakterierne, er karakteristiske for Mulddannelsen, og ud f'ra det Syns- 

 punkt har de stor, mere indirekte Betydning for Vegetationen. 



2 ) E. Warming's Afhandling: ,0m Skudbygning, Overvintring og Foryngelse 

 (Warming 1884) er lagt til Grund for dette lille Afsnit. 



