- 39 - 



med frugtbare Skud. Aaret efter, 1896, bes0gte jeg ligeledes paa 

 Forbirejse Trangisvaagfjorden og noterede da den 7. Maj folgende 

 blomstrende Arter: Bellis perennis, Cardamine hirsnta, Viola palu- 

 stris, Eriophorum vaginatum og E. polystachyum, Luzula campe- 

 stris, Scirpus caespitosus , Carex pulicaris, Saxifraga oppositifolia 

 og Cochlearia officinalis, endvidere enkelte Polygala serpyllacea, 

 Ranunculus acer, Silene acaulis og Saxifraga nivalis, og endelig 

 fandtes der et Par Individer af Alchimilla faeroensis og A.filicaulis, 

 der bavde ganske enkelte Blomster aabnede. Det er, som Nav- 

 nene viser, omtrent de samme Arter som Aaret for, saint nogle 

 flere, og de passer ogsaa ganske godt med Dr. Poulsen's neden- 

 for anforte Optegnelser. De tjener tillige som Supplement til 

 dem, dels fordi mine Optegnelser stammer fra den sydligste 0, 

 og dels fordi jeg har taget forskellige „graesagtige" Arter med. 

 C.Jensen omtaler ogsaa i sin Rejseberetning (Jensen 1897) nogle 

 blomstrende Arter fra Trangisvaag, iagttagne samtidig med min 

 Visit. Desuden har han adskillige andre Notitser om Blomstring, 

 som jeg vil anfore, hovedsagelig fordi nogle af clem angaar Fjseld- 

 planter, om hvis Blomstringstid paa Fseroerne man ellers intet 

 vidste. Den 15. Maj noterede han paa Toppen af Klakken paa 

 Bordo Loiseleuria procumbens i Blomst og Silene acaulis i Knop, 

 og den 17. Maj var Caltha palustris i fuld Blomstring ved Klaks- 

 vig. Den 20. Maj var Vaccinium myrtillus i mldt Flor i ca. 200 

 Meters Hojde ved Slattaratindur paa 0ster0, ligesaa ved Ejde 

 Caltha palustris og Silene acaulis, medens Saxifraga oppositifolia 

 nsesten var afblomstret og S. decipiens fuld af Knopper. Paa 

 Slattaratindur i 5 — 700 Meters Hojde var Ranunculus glacialis i 

 fuld Blomstring den 23. Maj. Den 1. Juni er Carex Lyngbyei 

 paa Myggenaes nseppe nok i Blomst. Endelig omtaler han, at 

 Scilla verna var i fuld Blomstring den 14. Juni ved Lopra paa 

 Sydero. Selvom disse forskellige Optegnelser giver en vistnok 

 ret god Forestilling om Foraarsfloraens Sammensastning og dens 

 Artsfattigdom og om , naar Vegetationen i det hele begynder 

 at tage fat, kan de kun sige lidt om, naar den enkelte Arts 

 Blomstring begynder. En betydelig Hjaelp til at udfylde denne 

 Mangel har jeg faaet ved Dr. Knud Poulsens Optegnelser. Da 

 han ikke er speciel Botaniker, gor disse ingenlunde Fordring paa 

 at voere udtommende, navnlig er alle graeslignende Planter forbi- 

 gaaede; men han har dog under sit toaarige Ophold meget om- 

 hyggelig noteret den forst iagttagne Blomst hos de Arter, hvis 



