— 41 — 



skellen i Udspringstiden synes st0rst for de tidligste Vaarplanters 

 Vedkommende. I Overensstemmelse med det kolde Foraar, saa- 

 ledes som det er omtalt foran (p. 10), er Udviklingen sen; for hen 

 mod Slutningen af Maj er der kun enkelte Forlobere, der begynder 

 deres Blomstring; de mange Arter traeffer vi forst i Juni og Juli, 

 og nogle er endog forbavsende sent paa Faerde, saaledes Angelica, 

 Achillea og Succisa. De forst blomstrende Arter er for en stor 

 Del de samme som de af mig noterede Arter fra Sydero, saa man 

 fejler naeppe, naar man anforer Bellis perennis, Tussilago (hvor 

 den overhovedet er fundet), Empetrum, Caltha, de to Viola?, Coch- 

 learia, Silene acaulis, Polygala serpyllacea, Equiseta og Eriophora 

 o. fl. som Faeroernes Vaarflora. 



3. Blomsterdannelse og Frugtsaetning. 



Jeg bar tidligere (Ostenfeld 1901 c, p. 106) i Forbigaaende om- 

 talt, at en Del Arter paa Faeroerne kun var fundne uden 

 Frugt, og har naevnt nogle af dem, ligesom jeg henviste til, at A. G. 

 Nathorst (1883), Gunnar Andersson (1900) og Ekstam(1897, 

 1898) for Spitsbergens og Novaya Zemlyas Vedkommende har paa- 

 vist analoge Forhold. Det synes, som oni nogle Arter, der horer 

 til i et tempereret Klima, kan optraede nord for den Graense, inden- 

 for hvilken de normalt formaar at danne moden Frugt. Dette kan 

 skyldes dels klimatologiske Forhold, dels for Insektbestoveres 

 Vedkommende Mangel paa de for Bestovningen nodven- 

 dige Insekter. Hvad Faeroerne angaar, kommer begge Faktorer 

 i Betragtning; den ringe Sommervarme er sikkert en Hindring for 

 adskillige Arters Frugtmodning eller endog Frugtsaetning og det 

 saerdeles fattige Insektliv vel endnu mere. Der findes paa Faeroerne 

 ingen Dagsommerfugle l ), derimod nogle mindre Natsommerfugle, 

 saerlig en Del Microlepidopterer; baade Bier og Humler mangier 

 aldeles, og de egentlige Blomsterfluer (Eristalis etc.) ligeledes. Plan- 

 terne er henviste til at blive bestovede af de smaa Natsommerfugle 

 og forskellige Fluer; navnlig de sidste ser man ofte i Maengde paa 

 forskellige Blomster [Angelica o. fl.). 



I Overensstemmelse hermed er Hovedmassen af Insektblomsterne 

 aabne Flueblomster, der, hvis Insektbesog udebliver, oftest kan be- 

 stove sig selv. En stor Del af Floraen, navnlig de Enkimbladede, 



J ) Vanessa atalanta og Vanessa urticw er trufne et Par Gange tilfaeldig ind- 

 slaebte. 



