— 46 — 



petrma, Cerastium Edmondstonii, Epilobium lactiflorum, Saxifraga 

 oppositifolia, S. nivalis, Loiseleuria, Sibbaldia og Silene acaidis; og 

 af disse Arter er 13 fra Gruppe 4, hvilket vil sige, at vi nsermer 

 os Gruppe 3, nemlig de Arter, som findes baade til Fjaelds 

 og i Lavlandet. Ser vi nojere paa denne Gruppe, der udgor 

 omtrent 1 la ( 53 /soo) af Floraen, vil det vise sig, at en stor 

 Del af Arterne horer til de paa Fseroerne mest udbredte og mest 

 karakteristiske Planter; en Del er egentlig at regne som Fjseld- 

 planter, saaledes af de almindelige folgende 14: Lycopodium alpinum, 

 L. selago, Selaginella, Aira cwspitosa alpina, Epilobium alsini folium, 

 Koenigia, Oxijria, Polygonum viviparum, Salix herbacea, Saxifraga 

 coBspitosa, S. stellaris, Thalictrum alpinum, Sedum rhodiola og 

 8. villosum. Storste Parten er Lavlandsarter (ternpererede Arter), af 

 hvilke sserlig kan nsevnes : Blechnum, Agrostis canina, Aira ccespitosa, 

 A.flexuosa, Carex Goodenoughii, Eriophorum polystachyum, Juncus 

 squarrosus, Nardus, Scirpus ccespitosus, Alchimilla filicaulis, Carda- 

 mine pratensis, Cochlearia officinalis, Empetrum, Potentilla erecta, 

 Ranunculus acer, Rumex acetosa, Armeria, Plantago maritima, Vac- 

 cinium myrtillus, Veronica officinalis og V. serpyllifolia. De fleste 

 at disse er Arter, der er vidt udbredte i alle ternpererede og delvis 

 ogsaa i subarktiske Egne paa den nordlige Halvkugle. Disse Arter 

 burde laegges til Lavlandsplanternes Grupper og vilde endnu mere 

 foroge disses numeriske Overvgegt. De af Gruppe 3, der egentlig 

 burde regnes som Fjaeld planter, vilde noget foroge Fjgeldplanternes 

 to Grupper, men det, som de isser viser, er — som allerede tidligere 

 antydet — , at nsesten alle mere udbredte Fjseldplanter 

 paa Fseroerne ogsaa findes i Lavlandet, med andre Ord, 

 at Fser0ernes Fj seldplanter gennemgaaende ikke har 

 nogen Udbredningsgraense nedadtil. 



IV. Plantesamfundene. 



I det foregaaende er der fors0gt en Skildring af de ydre Fak- 

 torers Indvirkning paa Vegetationen og af forskellige biologiske 

 Forhold, der kan have Betydning for Planternes Evne til at trives 

 under disse ydre Kaar, samt en Oversigt over Planternes vertikale 

 Fordeling. Ud fra de herved fremkomne Synspunkter skal der nu 



