— 47 - 



gives en Beskrivelse af de forhaandenvserende Plantesamfund raed 

 Hensyntagen til deres Udvikling og Afhsengighed af hverandre. 



I al Almindelighed kan det siges, at jo mere insulaert et Klima 

 er, og jo mere uregelmoessig Konfiguration et Land har, desto 

 vanskeligere er det at danne sig et overskueligt Billede af Plante- 

 samfundene, thi desto jaevnere gaar de over i hverandre og desto 

 hyppigere er Vexlinger fra det ene til det andet. Dette gaelder i 

 udpraeget Grad for Faaroernes Vedkommende. Den store Luft- 

 fugtighed, den hyppige og rigelige Nedbor og den deraf folgende 

 Fugtighed nsesten overalt i Jordbunden bevirker, at den vigtigste 

 Faktor, Vandet, oftest er tilstede i tilstrsekkelig Maangde. De fleste 

 Plantesamfund vil derfor ogsaa staa hverandre neer, og Adskillelsen 

 mellem dem vil bero paa smaa Forskelligheder i Vandmeengden og 

 i Vandets Art; det indses folgelig let, at naar Adskillelsen baseres 

 paa saa fine Mserker, vil det ofte veere vanskeligt at holcle den 

 fast. Vanskeligheden oges endvidere betydelig ved den uafbrudte 

 Vexlen op og ned, der findes i et fserosk Landskab, og hvorved 

 der paa Kvadratmetre bydes Planterne forskellige Livsvilkaar i 

 Henseende til Tilgang af Vand, Beskyttelse mod Vind, Lysforhold 

 etc. Den i det folgende forsogte Opstilling af Planteformationer er 

 derfor en Abslraktion i endnu hojere Grad end for de fleste andre 

 Landes Vedkommende, og der vil atter og atter blive gjort opmaerk- 

 som paa, at den ene Formation glider over i den anden. 



Som Inddelingsgrundlag har jeg valgt: 



1) Naturlige Formationer og Kulturformationer, 



2) Strandformationer og Indlandsformationer, 



3) Formationer i de lavere Egne og paa Hojfjaaldet. 

 Indenfor de naturlige Indlandsformationer i Lavlandet er endelig 



Afdelingerne ordnede efter deres Behov for Vand, begyndende med 

 de mest vandelskende. 



A. Naturlige Formationer. 



I en lille Afhandling har J. Bern at sky (1904) givet en inter- 

 essant Oversigt over, hvordan han tamker sig Plantesamfundene 

 ordnede efter den Grad af Indflydelse, som Mennesket og de plante- 

 sedende Dyr har paa deres Udseende. Det er i hoj Grad vigtigt at 

 slaa fast, at Mennesket og Kreaturerne virker stserkt omdannende 

 paa et Landskabs Plantevaext; i det foregaaende har jeg omtalt 

 det ret udforligt (pp. 27 — 29) og kan derfor henvise dertil; her 

 skal jeg kun berore Inddelingen af Fseroernes Plantesamfund ud 



