— 49 — 



Lokaliteter er dog Stranden fugtig og Jordbunden dannet af fint Mate- 

 riale med rigelig organisk Stof; her faar vi en Strandeng med de 

 for den ejendommelige Planter. Endelig findes der paa Kystklipperne 

 en saeregen Planteveext, hvorved disse Klipper afviger fra andre. 



a. Sandstrandsformationen. 



Sandstrandens Arter er faa i Antal; de voxer gaerne spredt. 

 saaledes at Jordbunden ses mellem Planterne. Sandet er grovt og 

 morkt, da det bestaar af grovt malet Basalt, paa nogle Steder, 

 f. Ex. i saerlig hoj Grad ved Hvidenoes paa Stromo, blandet 

 med knuste Kalkskaller af Mollusker og Balaner, samt opdrevne 



Fig. 7. Kvalbofjoidens Bund, Syder0. Man ser den flade Sandstrand, 

 der danner den buede Fjordbund. (Efter Botany of the Faeroes I.) 



og afblegede Corallina officinalis. De vigtigste Arter er Honckenya 

 peploides, Cakile maritima, Matricaria inodora plwocephala, Atri- 

 plices, Elymus og Potentilla anserina ; men desuden er folgende 

 antrufne: Mertensia maritima, Cochlearia officinalis, Agropyrum 

 repens, Carex incurva, Agrostis stolonifera, Glyceria distans og 

 Cerastium tetrandrum, for-uden mere tilfoeldige Geester. 



Disse Planter optraeder ikke alle i samme Niveau; man kan skelne 

 mellem den egentlige Forstrandsvegetation (Honckenya-Associa- 

 tion) karakteriseret ved Honckenya, Cakile og Atriplices (se Fig. 8), 

 og en noget taettere Vegetation (Elymus-Association) med 

 Potentilla anserina, Carex incurva, Elymus o. fl. ; fra den sidste er 

 der jaevn Overgang til Klit. 



Botanisk Tidsskrift. 28. Bind. 4 



