— 51 — 



byggede, og Potentilla anserina's er forsynede med Filt paa Under- 

 siden; endelig er de hos Cerastium tetrandrum noget kodede og 

 tillige kirtelhaarede. Mosser og Likener mangier i denne Formation. 



E x e mp 1 e r : 



1. Sandstrand ved det inderste af Trangisvaagfjorden, Sydero 

 (Honckenya-Association). Honckenya, Atriplex patula, A. hastata, Poten- 

 tilla anserina, Matricaria inodora phseocephala voxer spredt paa Stranden syd 

 for Elvens Udlob; nord for dette findes en stor Strandvold rued frodig Vege- 

 tation af Honckenya, Matricaria, Atriplex, Agropyrum repens, Potentilla, Halo- 

 scias scoticum og hist og her Rumex obtusifolius og R. domesticus. Selve 

 Sandstranden er nsesten gold. Strandvoldens Alter, undtagen Rumices og Halo- 

 scias, lindes dog i spredte Exemplarer. 



•1. Stranden udfor Dalen ved Kvalho, Sydero (Honckenya-Asso- 

 ciation). Her lindes en stor nogen Sandflade, som kun ud mod Havet har 

 en lille Strandvold med Stene, hvorimellem en Del Honckenya og enkelte 

 Gakile soger at holde sig i Live. 



3. Stranden ved det inderste af Bordovig, Bordo'). (Honckenya- 

 Association, Atriplex -Facies). Atriplex patula voxer i rigelig Msmgde, 

 desuden noteredes Agrostis stolonifera med Udlobere og Glyceria distans. 



4. Det inderste af Vigen ved Midvaag, Vaago, er en ganske flad, sandet 

 Strand, som i stor Udstraekning ligger tor ved Lavvande. Ovenfor den Del, 

 som ved Hojvande kan daekkes af Havet, findes et Tillob til en Klit (Eiymus- 

 A ssociation), idet Vinden har blaest en Del Sand sammen i smaa Hoje, som 

 er daakkede af Poa pratensis, Agropyrum repens, Agrostis stolonifera og Potentilla 

 anserina, hlandet med Elymus, Honckenya og Trifolium repens; Agrostis gaar 

 ogsaa ne'd udenfor Hojene og breder sig med sine lange Udlobere i frodig 

 Udvikling hen over det nogne Sand. 



5. Ved Elvens Udlob ved Sandevaag, Vaago. Sandet og stenet Strakning 

 med Potentilla anserina, Honckenya, Poa pratensis og Agrostis stolonifera, samt 

 en Del Alter i mindre Antal, sikkert forte hertil af Elven. 



b. Klitformationen (Psamma-Association). 



Kun paa et Sted paa Fseroerne opskylles saa meget Sand, at 

 det ved Vindens Hjselp har kunnet fyge sammen og danne en 

 virkelig Klit; dennes Materiale er det samme som Sandstrandens, 

 nemlig Basaltsand, men noget linere. Klittens Udseende er morkegraa, 

 ikke hvidlig som Kvartssandsklitterne langs Europas Vestkyst. Ejen- 

 dommeligt nok er Karakterplanten paa denne ene Klit, som ligger 

 ved det inderste af Sandsbugt paa Sando (Fig. 9), den samme 

 som paa Vest-Europas Klitter, nemlig Psamma arenaria (Psamma- 

 Association). Det er det eneste Sted paa Fseroerne, at denne 

 i0jnefaldende Plante er funden, og man er vel nok berettiget til at 

 sige, at den ikke forekommer andre Steder. Dens saerlig udviklede 



: ) Paa Nordreoerne mangier saa at sige fuldstsendig Sandstrand. 



4* 



