— 55 — 



smal Timge ud i -Fjord en. Bunden er her fast Klippe med et 

 ret tyndt Jordlag, staeikt sammenvaevet af Rodder og Rhizomer; 

 de niest fremtraedende Arter var: Carex Goodenoughii, C. salina, 

 Agrostis stolonifera, Plantago maritima og Leontodon Taraxaci, saint 

 naermest Stranden i Fordybninger i Klipperne Glycerin maritima; 

 endvidere var almindelige Festuca rubra, Poa pratensis, Armeria, 

 Triglochin palustre og Lychnis flos cucidi saint Juncus lampoearpus; 

 endelig mere spredt en Del andre, ikke karaktergivende Arter. 



Endnu et Sted paa Sydero forekommer en lignende Strandengs- 

 dannelse, nemlig ved det inderste af Vaagfjorden; ogsaa her 

 spillede Carex salina en Hovedrolle. 



Glyceria maritima findes overalt paa Sydero, hvor der i Klipper 

 naer Vandet er smaa Fordybninger med lidt Jord, ofte staerkt godet 

 med Rester af opskyllede Alger. Under de samme Forhold fandtes 

 den ogsaa nord for Torshavn, men ellers var den erstattet af sin 

 naere Slaegtning Glyceria distans. 



Da Sydero er den 0, hvor der findes mest flad Strand, er det 

 rimeligt, at Strandengen ogsaa er hyppigst der; men vi saa dog 

 ogsaa paa flere af de andre 0er en Carex-salina-Association, 

 saaledes i Sundelaget, f. Ex. ved Selletrae og Torsvig, hvor Carex 

 salina begge Steder var Karakterplante; samt ved Ejde paa 0stero. 

 Endvidere voxede denne Art indenfor Klitten paa Sando ved 

 den naarmest Havet vendende Spids af Sandsvatn samt ved Udlobs- 

 elvcn. Endelig var der ogsaa ved Klaksvig paa Bordo en vel- 

 udviklet Carex-salina-Association, hvis naermere Samrnensaetning jeg 

 desvaarre ikke fik Lejlighed til at undersoge. 



De Planter, som snerlig horer til paa de Smaapletter af Strand- 

 enge, der findes paa Faeroerne, er altsaa folgende: Carex salina og 

 C. Lyngbyei (sjaelden), Glyceria maritima og delvis G. distans, 

 Plantago maritima, Agrostis stolonifera, Leontodon autumnale Tarax- 

 aci og enkelte andre. Der ses her bort fra de Arter, der ikke i alt 

 Fald delvis er knyttede til Havets Naerhed. 



De to Garices horer til Gruppen Microrrhynchce Drejer, der 

 omfatter de fleste af de nordiske Heterostachyw distigmaticce. Begge 

 er hoje, kraftige Planter med stcerke, vandrette Rhizomer, Bladene 

 er temmelig brede og kraftige, navnlig hos C. Lyngbyei, hvor der 

 kun findes Papiller og Spalteaabninger paa Undersiden, medens 

 C. salina har dem paa begge Sider (cfr. G. Raunkiaer , 1896 — '»'». 

 p. 513). De kraftige og tykke, vandrette Rhizomer synes vel egnede 

 til at gennembryde den fast sammenvaevede Jord. — Hos Glycerin 



