- 56 — 



maritima og Agrostis stolonifera findes derimod lange overjordiske 

 Udlobere, og endelig er Leontodon Taraxaci, Plantago maritima, 

 Armeria og Glyceria distans stavnsbundne ; de ikke-grseslignende 

 Urters Blade er mere eller mindre sukkulente. 



Som en Association, der er naer beslsegtet med Strandengen, 

 opfores, hvad jeg kalder: 



Plantago-maritima-Association 1 ). Navnlig paa Sydero 

 findes flere Steder, hvor 0en er saa smal og lav, at Havvinden 

 kan stryge igennem fra den ene Side til den anden ; saadanne lave 

 Tanger, der forbinder hojere og bredere Dele af 0erne med hinanden, 

 kaldes paa Fseroerne „Ejder". Det er naturligt, at den lange 

 smalle Sydero frembyder flest Ejder; paa dens Vestside er den jo 

 omtrent uindskaaret, men paa 0stsiden skaarer adskillige Fjorde 

 og Bugter sig ind, og fra disses Bund og til Vestsiden er Afstanden 

 kun kort og Hojden oftest lav; her er det, at Ejderne findes; de 

 skraaner jsevnt fra Fjordens Bund opad mod Vest, hvor deres 

 Affald til Havet er ganske brat med en lodret Klippevaeg paa 

 25 — 100 Meters Hojde. Vegetationen i disse Ejder er ret ejen- 

 dommelig; nsermest Fjorden findes Sandstrand og Strandeng som 

 omtalt ovenfor; indenfor disse kommer ssedvanlig Indlandsvegetation, 

 ofte findes der tillige en lille So; men udad mod Vestkysten antager 

 Vegelationen et andet og meget sseregent Praeg. Alle Planterne er 

 smaa og lave, hvad der uden Tvivl skyldes den enorme Kraft, 

 hvormed Havvinden kan fare henover Jorden ; Jordbunden er humus- 

 rig og ofte delvis torveagtig, ikke sserlig fugtig, da Vandet fra disse 

 hojere liggende Partier af Ejderne soger nedad. Ved Omtalen af de 

 almindelige Livskaar for Plantevsexten gjordes der (p. 20) opmserksom 

 paa, at en saadan Plante som Lychnis fios citculi ved at voxe i et 

 Ejde blev rent pygmaeagtig; og lignende er Forholdene for adskillige 

 andre Planter, men Lychnis er et saerlig proegnant Exempel. 



Efter den Plante, som optraeder talrigst og mest konstant, har 

 jeg bensevnt Plantesamfundet Plantago-maritima-Associa- 

 tion en. Plantago maritima. som er en meget mangeformet Art, 

 optraeder her stedse med korte og tykke Blade og kortstilkede, 



l ) Efter Referat i Botan. Centralblatt, vol. XCVIII, 1905 p. 237 omtales denne 

 Association fra Irland af R. Lloyd Praeger (1903). Den refereres i M- 

 gende Saetning: „In the maritime, an association with Plantago maritima and 

 P. coronopus forms a characteristic low dense sward"; altsaa aldeles som 

 paa Fa?r0erne. — Ogsaa paa Shetland forekommer dette Samfund, at domme 

 efter en Beskrivelse hos P. Feilberg (1900 p. 42), paa Sumburghead. 



