- 61 - 



er det blandt de fseroske Kystplanter Sandstrandens og Klippernes 

 Arter, der tydeligst viser Halofyt-Praag, thi paa det sorte Sand og 

 den niorke Klippe (saerlig naar den liar Sydexposition) kan de 

 sparsomme Solstraaler virke sserlig kraftig og hastig fjserne, som 

 Vanddamp, det udvaskende ferske Vand, der lober til eller siver 

 ned fra det omliggende Land. 



2. Formationer i de lavere Egne. 



(Subalpine formationer.) 



De naturlige Planteformationer, der ikke er umiddelbart pnegede 

 af Saltvandet, kan for Faeroernes Vedkommende ret utvungent deles 

 efter deres vertikale Beliggenhed; Fjaeldplateauerne, Hojfjseldet, huser 

 deres Formationer, de alpine Formationer, og de lavere Dele 

 af Landet fra Havets Niveau og til 2 a 400 M.'s Hojde, de ovrige, 

 som man vel nok kan kalde de subalpine Formationer, naar 

 man vil soge at parallelisere den fasroske Plantevaext med Skildringer 

 af Planteveexten i Skotland 1 ), Nord-England 2 ) og Irland :! ), samt 

 delvis ogsaa i Schweiz 4 ). 



At der selvfolgelig ikke existerer nogen skarp Greense mellem 

 de alpine og de subalpine Formationer, behover naeppe at frem- 

 haeves — specielt paa Fser0erne, hvor man atter og atter traeffer 

 Oveigange fra den ene Formation til den anden i en traettende 

 Uendelighed, og hvor derfor Oversigtligheden er saare ringe. 



Naar vi nu skal tage fat paa det lavere Lands Planteforma- 

 tioner, vil det vaere naturligst at ordne dem i Raekkefolge efter Jord- 

 bundens^Vandindhold, begyndende med Indsoerne og endende med 

 Klipperne. 



Der findes paa Faeroerne en stor Msengde Smaasoer og Vand- 

 pytter samt enkelte lidt storre Soer (Sorvaagsvatn, Toftevatn, Leinum- 

 vatn, Sandsvatn) og endelig et utroligt stort Antal af oftest yderst 

 ubetydelige Vandlob. Vcgetationen i disse Vandansamlinger og 

 Vandlob er grumme fattig. Den kan deles i folgende Plante- 

 formationer: 



') Hardy 1905 og 1906; Lewis 1905; Robert Smith 1898 og 1900; W.G. 



Smith 1902a, 1902b, 1904 og 1905. 

 *) Moss 1904; W. G. Smith & Moss 1903; Lewis 1904. 

 : ') Pethybridge & Praeger 1905. 

 4 ) Stebler & Schroeter 1892. 



